EELNÕU 2020/226

								KOMISJONID:

eelarve- ja arengu-	X	
haridus-	X	
kultuuri- 	X	
majandus-	X	
revisjoni-	X	
sotsiaal- 	X	
noortevolikogu	X	
seeniorite nõukoda	X	
saadikurühmad	X	

VILJANDI LINNAVOLIKOGU

OTSUS

30. jaanuar 2020   nr

Viljandi linna elutöö preemia

Viljandi Linnavolikogu 24.09.2015 määruse nr 61 “Viljandi linna elutöö preemia“ alusel ning arvestades laekunud ettepanekuid Viljandi Linnavolikogu

o t s u s t a b:

1. Kinnitada salajase hääletuse tulemused.

2. Viljandi linna elutöö preemia saaja on …………………………. .

3. Käesoleva otsusega mittenõustumisel võib esitada 30 päeva jooksul otsuse teatavakstegemisest arvates:
1) vaide Viljandi Linnavolikogule aadressil volikogu@viljandi.ee või Linnu tn 2, 71020 Viljandi;
2) kaebuse Tartu Halduskohtule aadressil tmktartu.menetlus@kohus.ee või Kalevi tn 1, 51010 Tartu.

4. Otsus jõustub teatavakstegemisest.

(allkirjastatud digitaalselt)
Helir-Valdor Seeder
linnavolikogu esimees

Koostaja(d): Johan-Kristjan Konovalov
Esitatud: 13.01.2020
Esitaja: Viljandi Linnavalitsus			Ettekandja: Helir-Valdor Seeder
Lk arv: 10
Hääletamine: nõudmisel

Seletuskiri
Viljandi linna elutöö preemia

Eelnõu eesmärk on tunnustada füüsilist isikut, kelle aastatepikkune tegevus on avalikkuse poolt kõrgelt hinnatud ja kelle kogu elutöö on positiivselt mõjutanud Viljandi linna arengut ja mainet. Tunnustamine toimub Viljandi Linnavolikogu 24.09.2015 määruse nr 61 “Viljandi linna elutöö preemia“ alusel ning arvestades laekunud ettepanekuid. Ettepanekuid esitati 15, kokku 8 isiku tunnustamiseks. Ettepanekute põhjal koostati koondtabel. Preemia suurus on 6000 eurot pärast riigi poolt kehtestatud maksete mahaarvamist. Ühe preemia kogukulu linnale on 7500 eurot. Preemiaga kaasneb Viljandi linna aukiri ja Viljandi linna teenetemärk.
Preemia antakse üle Eesti Vabariigi 102. aastapäevale pühendatud pidulikul kontsert-aktusel Sakala keskuses 24. veebruaril 2020.

Kandidaat	Põhjendus	
Tiit Aru

(esitatud 2 korda: Monica Heinpõld, Juhan-Mart Salumäe	Tiit Aru – treener ja õpetaja aastast 1972.
 01.09. – 30.06.2009.a Viljandi (Laste ja Noorte) Spordikooli treener. Aastal 1974 muretses Viljandi 5. keskkooli võimlasse heitevõrgu. 1976. aastal oli Lvovis üleliidulisel koolinoorte spartakiaadil õpilase Aleksei Liseiski ja Eesti koolinoorte 4x100 m teatejooksu võistkonna treener. 1977.-1983.a ehitati tema eestvedamisel kapitaalselt ümber Loodi Spordibaasi väljakud, hüppepaigad ja jooksurada, tehti kõrgus-ja teivashüppepaikadele liikuvad varikatused. Hankis hüppe- ja jooksuradade katteks 40 tonni kummiplaate. 1982.-1987.a ehitati Aru eestvõttel Loodi Spordibaasi kahekorruseline maja mõisaaegse kasvuhoone vundamendi jäänustele. 1983.-1985.a aitas T.Aru saematerjali saamiseks teha metsas palke ja hiljem neid kohale toimetada. 1983.-1984.a muretses ta traatvõrgu ja raudtorud, valmistati 48 heiteringi kaitseraami ehk 6 komplekti – 3 tk Loodi Spordibaasile, ülejäänud Abja kk, Suure-Jaani kk ja Viljandi 5. kk väljakutele. 1974. – 1994.a - 20 aasta jooksul valatud 11 heiteringi platvormi, 6 neist Loodis, 4 Viljandis ja 1 Mustlas. 1976.-1986.a hankis Moskva oblastist T�ehhovist 370 tonni rezdorplaate – Loodi Spordibaasi, Viljandi kilehalli, Viljandi 1. kk, Karksi-Nuia kk, Suure-Jaani kk, Võhma kk, Abja kk , Mustla kk, Tihemetsa Tehnikumi- viimasest sai T.Aru 2 koormat saematerjali Loodi Spordibaasi jaoks. 1977.a hankis ta Viljandi kilehalli valgustamiseks vaskkaablit, TRL valgustid ja paigalduse. 1977.aastal saavutas T.Aru treeningtöö kokkuvõttes KSÜ Noorus Kesknõukogu kõigi individuaalalade treenerite konkursil 153 treenerite seas 9. koha 445,5 punktiga, kergejõustikutreeneritest 4.koht. 1978.-1979.a valmistas Viljandi kilehallis ja Loodis kasutamiseks 20 poroloonmatti, mis olid kaetud tugevast presentriidest kattega. 1973. ja 1979.a viibis täiendkoolitusel Moskvas Kehakultuuri Keskinstituudis. 1976.-1990.a tõi Moskvast sadu paare naelkingi (T�ehhi botas). 1979.a autasustati T.Arut Eesti NSV Haridusministeeriumi rinnamärgiga “Haridustöö eesrindlane“. 1981.a hankis Tarvastu kk võimlasse heitevõrgu koos ülespanekuga. 1982.–1988.a korraldas 6 korda kõrgushüppeshow´d vabariigi ja Viljandimaa parematele. 1984.a korraldas Loodi Spordibaasis 11.Valter Kalami mälestusvõistluse. 1984.a näidati filmilõiku Loodi Spordibaasist ringvaates „Nõukogude Eesti“ nr 14. Teemaks noorte spordisuvi, autor Peeter Tooming. 1985.a pani kokku graveerimisaparaadi Viljandi LNSK-le, see oli koolile majanduslikult kasulik töövahend. 1983. ja 1984.a võistlesid tema õpilased Viljandi 5. kk võistkonnana üleliidulisel pioneeride neljavõistlusel Dru˛ba, saavutati vastavalt 9. ja 6. koht. 1984. aastal individuaalarvestuses Kuno Salur 4. koht. 1988.a muretses Tallinnast Fortiuse firmast Viljandi LNSK Loodi Spordibaasi jõumasinate komplekti maksumusega 25000 rubla, mis tasuti sponsori poolt (J. Gagarini nim Näidissovhoostehnikum).
Sellest komplektist üks vahend töötab veel Viljandi Viilhallis. 1990.–1991.a asus T.Aru vastu tulles maavanema Rein Triisa palvele tööle Viljandi Kalevi Spordikompleksi juhatajana, et pikka aega remondis olnud staadion saaks võistluskorda. Staadion sai tehtud korda, abiks oli Loodi Spordibaasi rekonstrueerimise kogemus. 1992.aastast töötas T.Aru jälle põhikohaga Viljandi LNSK-s. Linnavalitsuse loaga rajas ta Viljandi randa vasaraheiteringi, paigaldas kaitsevõrgu. 1995.–2013.a tegi ta hüppeteivaste otsikuid toorkummist ( tehtud joonis, vorm, leitud töökoda). Suurim tarbija oli Tartu Ülikool, ostjaid üle vabariigi. 1995.aastast on T.Aru Viljandi KJS Sakala esimees. 2000.a seadis kokku sponsorite abiga Viljandi Viilhallis ÜKE nurga. Tegi külmkapi kompressorist pallide pumpamiseks kompressori. 2002, 2004,2006,2007 – Eesti juunioride KV-tel Viljandi KJS Sakala võistkondadele I koht. 2001,2005,2006,2007 - Eesti täiskasvanute KV-tel Viljandi KJS Sakala võistkondadele I koh.t 2003 - uuesti atesteerimisel vanemtreeneri kutse. 2003.a Istanbulis Euroopa juunioride KV C grupis Viljandi KJS Sakala III koht. 2004.a Eesti Vabariigi Haridus-ja Teadusministeeriumi atesteerimiskomisjoni poolt antud pedagoog-metoodiku ametijärk. 2005, 2006, 2007 – Viljandimaa parim spordiklubi. 2006.a võitsid õpilased Eesti Meistrivõistlustel eri vanusegruppides kokku 50 medalit. 2006.a Tamperes Euroopa juuniorite KV C grupis Viljandi KJS Sakala II koht, pääs B gruppi. 2006.a tegi ta Eesti Olümpiakomiteele projekti Viljandi Viilhalli heitenurga väljaehitamiseks, sai 72 tuhat EEK-i. 2006.a tunnustati teda Viljandimaa aasta õpetaja ja aasta treeneri nimetusega. 2007.a võitsid õpilased Eesti Meistrivõistlustel eri vanusegruppides kokku 45 medalit. 2007 - Gottbusis Saksamaal Euroopa juuniorite KV B grupis II koht, pääs A gruppi. 2008.a valmistas treeninguteks viilhallis sisevasarad ja siseodad. 2008 - Euroopa juunioride A grupi võistlustel ei osaletud, rahaline sääst 150 000 EEK. 2008 - edukad võistlused Saksamaal Minden-Lübecki maakonnas. 2008.a tegi Viljandi Viilhalli tarbeks 5 võimlemismatti (sponsori abiga). 2009.a 30.juunist lõppes palgatöö Viljandi spordikoolis, jätkus vabatahtlik tegevus KJS Sakala treenerina. 1972.-2014.a tegutsenud kohtunikuna või peakohtunikuna 1434 võistlusel. 2013.a Eesti Kergejõustikuliidu auhind Viljandis järjepidevalt kõigi 39 Valter Kalami mälestusvõistluse läbiviimisel tegutsemise eest. 2014 - Viljandimaa Spordiliidu aasta parima noore Jander Heili treener. 2014 - KJS Sakalale uue võistlusdressi muretsemine (sponsorite abiga, kokku 42 komplekti). 2014 - Euroopa Kergejõustikuliidu treeneri auhind („Tunnustamaks tema väärtuslikku panust ja teenet meie sporti läbi suurepärase treeneritöö. Tema eeskuju on olnud inspiratsiooniks tema eakaaslastele ja ta on näidanud spordi kõrgemaid väärtusi“). 2014.a 5.detsembril õpilase Jander Heili poolt saadetud SMS: „Euroopas anti välja 57 tunnustust ja üks olid Sina nende seas. Oled seda kindlasti väärt, kuna ma tean isegi seda, kui hingega Sa asja kallal olid, kui midagi teed. Palju õnne, Tiit !“. Oktoobrikuus tekkis uus väljakutse spordibaasi arendamisel - heiteväljaku võimalik ehitamine Paalalinna kooli juures oleva viilhalli lähedale. 2016.a – KJS Sakala pöördumise põhjal Viljandi Linnavalitsuse ja maavalitsuse tegutsemisel sai seni riigile kuuluvast maast munitsipaalmaa. 03.10.2016.a Viljandi Linnavalitsuse poolt luba Paala tee 50A krundil alustada tegutsemist, vabatahtlike abiga heiteväljaku pind puhastatud prahist ja võsast. 2017. saadi ehitusluba. Arenes aktiivgrupp: Tiit Aru, Martin Lehemets, Jan Tõllasson, Rivo Haljaste, Loit Kivistik, Juhan-Mart Salumäe, Priit Sihver, Päivo Nõmmik, Allan Allik, Mati Märtson, Sulev Ilves. Sotside katuserahast 6000 € ehituseks. Sügisel haljendas väljakul muru. 2018.a tänu Jan Tõllassoni jätkuvale organiseerimisele, OÜ Stone House juhatuse esimehe Rivo Haljaste abistavalt mõistvale suhtumisele, VMT Tehased AS-st Martin Lehemetsale, VMT Betoonist Loit Kivistikule ja veel 
paljude vabatahtlike tööle valmis heiteväljak treeninguteks 21. oktoobril. Sotsidelt saadi inventari muretsemiseks toetust 5000 €. 2019.a ehitus jätkub ohutuse tagamiseks piirdeaedade ehitusega, soojaku muretsemisega inventari hoidmiseks ja varikatuste tegemisega. 2019.a suvel valmis kaasaegseim heiteväljak Eestis just Paalalinnas. Tiit Aru edukate õpilaste tulemuslikkus on pälvinud tähelepanu ka väljaspool Eestit. 2010.a 6.novembril tegi õpilane Martin Lehemets vasaraheites uue Eesti juunioride rekordi 74.15. 2011- õpilane Priit Sihver Euroopa juunioride MV-tel Tallinnas 15.koht odaviskes 68.47 (800g). Endine õpilane Risto Mätas on odaviskes edukalt võistelnud OM-del, MM-il ja EM-il. Veel odaviskajaid: Sulev Ilves (s1958),Toomas Viigand (s1963), Ahti Peder (s1976), Marko Jänes (s1983), Kristo Galeta (s1983), Rauno Mätas (s1984), Kristo Sild (s1992), Priit Sihver (s1992). 2014 - Viljandimaa Spordiliidu aasta parima noore Jander Heili treener. 2015– 12-aastane õpilane Kelly Heinpõld tuli vasaraheites (3,0kg) Eesti meistriks TB vanuseklassis. 2016- Kelly Heinpõld uuendas enda nimel olevaid Viljandimaa rekordeid kolmes vanuseklassis (13-14; 15-16; 17-18 -aastaste vasaraheites ( 3,0 kg) heites 50.38 m Pärnus. 17.09.16 võitis C klassi meistrivõistlustel ja TV 10 olümpiastarti võistlustel kettaheites ja kuulitõukes kõik võistlused uue Eesti rekordiga 48.10 m. Selline tulemus on 3,0kg vasaraga Viljandimaa rekorditeks T13-14, T15-16 ja T17-18- aastaste vanuseklassides. 2018- Kelly Heinpõld võitis 4 Eesti meistritiitlit: sisemeistrivõistlustel kuul, suvel kuul, ketas vasar. 2019- õpilane Kelly Heinpõld võitis 3 meistritiitlit Eesti MV, Baltimaade MV ühe meistritiitli vasaraheites ja kettaheites II koht. Osales Bakuus Euroopa Noorte Olümpiafestivalil ning saavutas 8.koha. Tiit Aru õpilase nimele kuuluvad U16 heite- ja tõukealade rekordid ning TV10 kõigi aegade kuulitõuke ning kettaheiterekord. Tiit Aru on palju aastaid olnud Viljandimaa spordielu edendaja ning avardanud kohalike noorte treeningvõimalusi. Oma otsekohesusega ning nõudlikkusega on ta viinud paljud noored tippsporti. Teda on märgatud ja tunnustatud kui teenekat treenerit nii Eestis kui ka Euroopas. Pühendumus, armastus spordi vastu, mõistmine, ausus on märksõnad, mis iseloomustavad teda kõige paremini.

Tiit Aru – treener, mäned˛er, varustaja, ehitaja.
1972.a 01.09. – 30.06.2009.a Viljandi ( Laste ja Noorte) Spordikooli treener.
1974 - muretses Viljandi 5 kk võimlasse heitevõrgu.
1976 - Lvovis üleliidulisel koolinoorte spartakiaadil õpilase Aleksei Liseiski ja Eesti koolinoorte 4x100 m teatejooksu võistkonna treener.
1977-1983.a - Loodi Spordibaasi väljakute, hüppepaikade ja jooksuraja kapitaalne ümberehitus, kõrgus-ja teivashüppepaikadele tehti liikuvad varikatused, hüppe- ja jooksuradade katteks hangiti 40 tonni kummiplaate.
1982-1987.a - Loodi Spordibaasi kahekorruselise maja ehitamine mõisaaegse kasvuhoone vundamendi jäänustele (28 mx6 m).
1983-1985.a - saematerjali saamiseks metsas palkide tegemine ja hilisemad kaasnevad tegemised (prussid, lauad ).
1983-1984.a - muretses traatvõrgu ja raudtorud, valmistati 48 heiteringi kaitseraami ehk 6 komplekti - 3 tk Loodi Spordibaasile, ülejäänud Abja kk, Suure-Jaani kk ja Viljandi 5 kk väljakutele.
1974 – 1994.a - 20 aasta jooksul valatud 11 heiteringi platvormi ,6 neist Loodis,4 Viljandis ja 1 Mustlas.
1976 -1986.a - hankis Moskva oblastist T�ehhovist 370 tonni rezdorplaate – Loodi Spordibaasi, Viljandi kilehalli, Viljandi 1 kk, Karksi-Nuia kk, Suure-Jaani kk, Võhma kk, Abja kk, Mustla kk, Tihemetsa Tehnikumi- viimasest sai 2 koormat saematerjali Loodi Spordibaasi jaoks. 1977 - hankis Viljandi kilehalli valgustamiseks vaskkaablit ja TRL valgustid ning paigalduse.
1977 – treeningtöö kokkuvõttes KSÜ Noorus Kesknõukogu kõigi individuaalalade treenerite konkursil 153 treenerite seas 9. koht 445,5 punktiga, kergejõustikutreeneritest 4.koht.
1978-1979.a valmistas Viljandi kilehallis ja Loodis kasutamiseks 20 poroloonmatti 2mx1m 15 cm paksusest tugevast presentriidest kattega. 
1973 ja 1979 - täiendkoolitusel Moskvas Kehakultuuri Keskinstituudis.
1976 -1990.a - Moskvast toodud sadu paare naelkingi ( T�ehhi botas).
1979 – Eesti NSV Haridusministeeriumi poolt autasustatud rinnamärgiga “Haridustöö eesrindlane“.
1981 - Tarvastu kk võimlasse heitevõrk koos ülespanekuga.
1982 – 1988 korraldas 6 korda kõrgushüppeshow vabariigi ja Viljandimaa parematele.
1984 – Loodi Spordibaasis 11.Valter Kalami mälestusvõistlus.
1984 – Filmilõik Loodi Spordibaasist ringvaates „Nõukogude Eesti“ nr14. Teemaks noorte spordisuvi, autor Peeter Tooming
1985 - pani kokku graveerimisaparaadi Viljandi LNSK-le, majanduslikult koolile kasulik töövahend.
1983 ja 1984 võistlesid Tiit Aru õpilased Viljandi 5. kk võistkonnana üleliidulistel pioneeride neljavõistlusel Dru˛ba, saavutati vastavalt 9. ja 6. koht. 
1984. aastal individuaalarvestuses Kuno Salur 4. Koht.
1988 - muretses Tallinnast Fortiuse firmast jõumasinate komplekti Viljandi LNSK Loodi spordibaasi, maksumus 25000 rbl tasuti sponsori J.Gagarini nim Näidissovhoostehnikumi poolt. Sellest komplektist üks vahend töötab veel Viljandi Viilhallis.
1990 – 1991 - vastu tulles maavanema Rein Triisa palvele asus tööle Viljandi Kalevi Spordikompleksi juhatajana, et pikka aega remondis olnud staadion saaks võistluskorda. Staadion sai tehtud korda, abiks oli Loodi Spordibaasi rekonstrueerimise kogemus.
1992 - jälle põhikohaga Viljandi LNSK-s. Linnavalitsuse loaga rajas Viljandi randa vasaraheite ringi, paigaldas Loodist toodud kaitsevõrgu. 1995 – 2013.a tegi hüppeteivaste otsikuid toorkummist – tehtud joonis, vorm, leitud töökoda. Suurim tarbija oli Tartu Ülikool, ostjaid üle vabariigi. 1995.a aastast Viljandi KJS Sakala esimees. 
2000 - seadis kokku sponsorite abiga Viljandi Viilhallis ÜKE nurga. Tegi külmkapi kompressorist pallide pumpamiseks kompressori.
2002, 2004,2006,2007 - Eesti juunioride KV-tel Viljandi KJS Sakala võistkondadele I koht. 2001,2005,2006,2007 - Eesti täiskasvanute KV-tel Viljandi KJS Sakala võistkondadele I koht.
2003 - uuesti atesteerimisel vanemtreeneri kutse.
2003 - Istanbulis Euroopa juunioride KV C grupis Viljandi KJS Sakala III koht.
2004 - Eesti Vabariigi Haridus-ja Teadusministeeriumi atesteerimiskomisjoni poolt antud tunnustus - pedagoog-metoodik. 
2005, 2006, 2007 – Viljandimaa parim spordiklubi. 
2006 - võitsid õpilased Eesti Meistrivõistlustel eri vanusegruppides kokku 50 medalit. 2006 - Tamperes Euroopa juuniorite KV C grupis Viljandi KJS Sakala II koht, pääs B gruppi.
2006 - tegi Eesti Olümpiakomiteele projekti Viljandi Viilhalli heitenurga väljaehitamiseks, sai 72 tuhat EEK.
2006 - Tiit Aru Viljandimaa aasta õpetaja, aasta treener.
2007 - võitsid õpilased Eesti Meistrivõistlustel eri vanusegruppides kokku 45 medalit.
2007 - Gottbusis Saksamaal Euroopa juuniorite KV B grupis II koht, pääs A gruppi.
2008 – valmistas treeninguteks viilhallis sisevasarad ja siseodad.
2008 - Euroopa juunioride A grupi võistlustel ei osaletud, rahaline sääst 150000 EEK.
2008 - edukad võistlused Saksamaal Minden-Lübecki maakonnas.
2008 - Viljandi Viilhalli tarbeks tegi sponsori abiga 5 võimlemismatti.
2009.a 30.06 - palgatöö lõpp Viljandi spordikoolis, jätkus vabatahtlik tegevus KJS Sakala treenerina.
2010. a 06.novembril tegi õpilane Martin Lehemets vasaraheites uue Eesti juunioride rekordi 74.15.
2011- Õpilane Priit Sihver Euroopa juunioride MV-tel Tallinnas 15.koht odaviskes 68.47 (800g).
1972-2014 - tegutsenud kohtunikuna või peakohtunikuna 1434 võistlusel.
2013 - Eesti Kergejõustikuliidu auhind Viljandis järjepidevalt kõigi 39 Valter Kalami mälestusvõistluse läbiviimisel tegutsemise eest. Endine õpilane Risto Mätas on odaviskes edukalt võistelnud OM-del, MM-il ja EM-il. Veel odaviskajaid: Sulev Ilves(s1958),Toomas Viigand(s1963),Ahti Peder(s1976),Marko Jänes(.1983), Kristo Galeta(.1983),kaksikud Risto ja Rauno Mätas(.1984), Kristo Sild(s1992), Priit Sihver(s1992).
2014 - Viljandimaa Spordiliidu aasta parima noore valimistel parimaks valitud Jander Heil ́i treener.
2014 - KJS Sakalale uue võistlusdressi muretsemine sponsorite abiga, kokku 42 komplekti.
2014 - Euroopa Kergejõustikuliidu treeneri auhind. „Tunnustamaks tema väärtuslikku panust ja teenet meie sporti läbi suurepärase treeningtöö ja olles arutanud ametisse määratud ˛ürii poolt, otsustati, et see Euroopa Kergejõustiku treeneri auhind on antud Tiit Arule. Tema eeskuju on olnud inspiratsiooniks tema eakaaslastele ja ta on näidanud spordi kõrgemaid väärtusi“
2014.a 05.detsembril õpilase Jander Heili poolt saadetud SMS: „Euroopas anti välja 57 tunnustust ja üks olid Sina nende seas. Oled seda kindlasti väärt, kuna ma tean isegi seda, kui hingega Sa asja kallal olid, kui midagi teed. Palju õnne, Tiit !“
2015 – 12- aastane õpilane Kelly Heinpõld tuli vasaraheites(3,0kg) Eesti meistriks TB vanuseklassis uue Eesti rekordiga 48.10 m. Selline tulemus on 3,0 kg vasaraga Viljandimaa rekorditeks T13-14, T15-16 ja T17-18- aastaste vanuseklassides. Oktoobrikuus tekkis uus väljakutse spordibaasi arendamisel - heiteväljaku võimalik ehitamine Paalalinna kooli juures oleva viilhalli lähedale.
2016 – KJS Sakala pöördumise põhjal Viljandi Linnavalitsuse ja Maavalitsuse tegutsemisel sai seni riigile kuuluvast maast munitsipaalmaa. 03.10.2016.a .Viljandi Linnavalitsuse poolt luba Paala tee 50 A krundil alustada tegutsemist, Vabatahtlike abiga heiteväljaku pind puhastatud prahist ja võsast. Kelly Heinpõld uuendas enda nimel olevaid Viljandimaa rekordeid kolmes vanuseklassis (13-14; 15-16; 17-18- aastaste vasaraheites ( 3,0 kg) 50.38 m Pärnus 17.09.16. Võitis C klassi meistrivõistlustel ja TV 10 olümpiastarti võistlustel kettaheites ja kuulitõukes kõik võistlused. 2017.a saime ehitusloa. Arenes aktiivgrupp: TiitAru, Martin Lehemets, Jan Tõllasson, Rivo Haljaste, Loit Kivistik, Juhan-Mart Salumäe, Priit Sihver, Päivo Nõmmik, Allan Allik, Mati Märtson, Sulev Ilves. Sotside katuserahast 6000 € ehituseks. Sügisel haljendas väljakul muru. Kelly Heinpõld võitis 4 Eesti meistritiitlit: sisemeistrivõistlustel kuul, suvel kuul, ketas vasar. 7 Viljandimaa rekordit eri vanuseklassides, Eesti TV 10 olümpiastarti kõigi aegade rekordid kuulitõukes 3, 0 kg 13.39 m ja kettaheites 0,750 kg 43.93 m. Balti meistritiitlid TU16.klassis kuulitõukes 3,0 kg 13.24 m, kettaheites 0,750 kg 44.22 m ja TU18 klassis kettaheites 1,0 kg 40.65 m.
2018 – tänu Jan Tõllassonile jätkuvale organiseerimisele, OÜ Stone House juhatuse esimehe Rivo Haljaste abistavalt mõistvale suhtumisele, VMT Tehased AS-st Martin Lehemetsa, VMT Betoonist Loit Kivistiku ja veel paljude vabatahtlike tööle valmis heiteväljak treeninguteks 21. oktoobril. Sotsidelt toetus inventari muretsemiseks 5000 eurot. 2019.a ehitus jäkub ohutuse tagamiseks piirdeaedade ehitusega, soojaku muretsemisega inventari hoidmiseks ja varikatuste tegemisega. Kelly Heinpõld uuendas Eesti rekordeid TU16 vanuseklassis: kuulitõukes 3,0 kg 15.41 m, kettaheites 0,750 kg 49.08 m ja vasaraheites 3,0 kg 58.31 m. Viljandimaa rekordeid tuli Kellylt 4, Eesti meistritiitleid 4, Baltimaade meistritiitleid 2.
2019 - Kultuuriministeeriumi, SDE ja Keskerakonna poolt kokku saadud 21000 € võimaldas heiteväljaku korralikku võistluskorda seada. Tehtud sai piirdeaed, kuulitõuke ja kettaheitepaiga võrude paigaldamine, laevaköite muretsemine ja kinnitamine tugipostide polstriks. Muretsetud aiamaja Justus, maja asukoha ettevalmistus ja paigaldus. Maja sisustamine vajaliku inventariga võistluste korraldamiseks. Heiteväljaku põhjapoolne 40 m pikkune betoonplokkidest istumiseks seatud osa sai kaetud terrassilaudadega. Märgistatud said lintidega kuulitõuke ja kettaheite sektorid. Muretsetud ja paigaldatud võistluspaikade lähiümbrusse kunstmuru, hooldustööd heiteväljakul. 10.08.2019 toimus 44.Valter Kalami mälestusvõistlus, millega avati Paalalinna heiteväljak. Kohal oli Avinurme puhkpilliorkester. Heiteväljaku tublimaid 47-st abistajast 25-le mälestuseks raamat „Heiteareenide sangarid”. Veteranid korraldasid sügisel veel kaks võistlust. Kelly Heinpõld esimest aastat TU18 vanusesegrupis Rakveres 3 meistritiitlit – kuul, ketas, vasar. Rukkilillemängudel Pärnus võit tõi uued Viljandimaa rekordid vasaraheitesT15-16 ja T17-18 vanuseklassis. Balti mat�il tuli meistriks vasaraheites, hõbemedal kettaheites. Euroopa Noorte Olümpiafestivalil Bakuus isikliku rekordi lähedane tulemus 59.56 m andis finaalis tubli 8. koha. Nominent Eesti noorte TU18 parimate kergejõustiklaste valimisel. Lühidalt T.Aru tegevustest.
 Treener, spordikohtunik 1960 – 2019.a Kohtunikuna kirjas 1556 võistlust. RK A litsents, vabariiklike ja rahvusvaheliste võistluste korraldamine, spordibaaside paremustamine, tulemuslikkuse saavutamine ja näidustamine (autahvel, edetabelid, rekordite stend). KJS Sakala esimehe kohustused (projektid – igal aastal vähemalt 20, aruanded).	
Luule Komissarov

(esitaja Ugala teater / Tanel Jonas, loominguline juht	Viljandi linna üks tuntumaid elanikke ei vaja pikemat tutvustust. Me oleme harjunud, et ta on iga päev meie keskel, meie hulgas, meie kõrval. Pikaaegne teatritegevus ja ülesastumised tele-ja filmimaailmas teevad temast üle- Eestiliselt hinnatud ja armastatud näitlejanna, kes endiselt on loominguliselt ääretult tegus. Selle tunnistuseks on ka see, et aastal 2019 osales Komissarov nelja Ugala uuslavastuse loomeprotsessis: “Toru. Krossides läbi elu”, “Ruth”, “Saja-aastane, kes hüppas aknast välja ka kadus”, „Tuhkatriinu“. Olles Ugala üks enimhõivatuid näitlejaid, andes ligi 100 etendust aastas, leiab ta endiselt jõudu, et lüüa kaasa loetamatutes tele-ja kinoprojektides. Käesolevast aastast jääb värskemaina neist silma osatäitmine mängufilmis “Tõde ja õigus”.	
Enn Kose

(esitatud 2 korda - Martin Palmiste, Jaak Allik)	Minu vanaisa Enn Kose on esitatud Viljandi linna elutöö preemia kandidaadiks juba vähemalt 5 aastat järjest. Oleks aeg, et ta selle tunnustuse ka viimaks saab. Ta on seda väärt, sest tema elutöö on peaaegu kõigile tuttav – Ugala teater. 100-aastase Ugala hea käekäigu eest on üle 45 aasta kandnud hoolt just Enn, olles seal nii teatridirektor (27 aastat), juhtiv näitleja kui ka majandusjuht. Tema suurimaks teeneks linnale saab kahtlemata pidada uue teatrihoone ehituse juhtimist 70ndatel ja 80ndatel, mis nüüd hiljuti renoveeriti ja mida võib pidada üheks populaarseimaks objektiks Viljandis, mida külastavad igal aastal mitmekümned tuhanded inimesed üle kogu Eesti. Ennu suurimaks kireks on lugemine ja raamatud. Sellega hoiab ta ka kõrges vanuses (80) mõistust terava ja ärksana. Ta külastab igat Ugala teatri esietendust, hoides nii silma peal teatri tegemistel ning samal ajal nautides aastatepikkuse töö vilju.

Lõppenud aastal 80-aastaseks saanud Enn Kose on tänavu 100 -aastaseks saavat Ugala teatrit 27 aastat (1973-2000) edukalt juhtinud ning olnud uue maja ehituse initsiaatoriks ja tellijapoolse järelvalve teostajaks ning seda teatrimaja 30 aastat (1981-2011) heas korras hoidnud.	
Ruuben Rahumets

(esitatud 3 korda : Marja Mõistlik, Heili-Riina Sõmer, Viljandi Linnavolikogu Sotsiaaldemokraatide saadikurühm)	Ruuben Rahumets on 46 aastat töötanud tohutu pühendumusega anestesioloogina Viljandi haiglas. Lisaks olnud mõned aastad Viljandi Kiirabi juhataja, löönud kaasa Viljandi LV sotsiaalkomisjonis, praegugi asendusliikmena. Ta on väga sõbralik, teisi toetav, empaatiline ning ääretult suure südamega maailmaparandaja. See on meie Ruuben Rahumets.

On anestesioloogina kogu oma tööelu pühendanud Viljandi ja lähikonna inimeste elude päästmisele. Ta on arstina täpne ja asjatundlik ning samas sõbralik, julgustav ja toetav. Juba pensioniealisena on ta kompromissitult kvaliteetselt seda tööd edasi teinud - see on tema elutöö, mis väärib tunnustamist.

Ruuben Rahumets on 78- aastane, olles sündinud 09. märtsil 1941.a. Ta töötas alates1973. aastast ehk enam kui nelikümmend viis aastat Viljandi Haigla arst-anestesioloogina ja seda kuni 31. detsembrini 2019.a, mil ta otsustas minna teenitud vanaduspensionile. Selle pika ja väärika karjääri jooksul on pannud, nagu naljatades ise ütleb, enam kui 24800 inimest narkoosi ja nad ka üles narkoosist äratanud. Kõigi oma narkooside kohta teeb ta märkmeid ja peab arvestust. Lisaks oma põhitööle Viljandi Haiglas töötab Ruuben Rahumets ka stomatoloogias, kus tänu tema professionaalsetele oskustele ravitakse nii suurtel kui väikestel hambaid vajadusel ka narkoosi all. Olles Viljandi Maakonna Tervishoiutöötajate Ametiühingute Liidu liige ja kauaaegne juht, on ta alati seisnud meditsiinitöötajate palga- ja töötingimuste parandamise eest ning olnud töötajate õiguste eestkõnelejaks. Ruuben Rahumetsa tuntakse Viljandi Haiglas kui suurepärast kolleegi oma kaastöötajatele ning pühendunud arsti, keda patsiendid ja kolleegid austavad. Dr Rahumets on olnud paljudele arstresidentidele juhendajaks ning eeskujuks. Viljandi Linnavolikogu erinevate koosseisude sotsiaalkomisjoni liikmena on ta alati andnud oma panuse Viljandi linnas sotsiaal- ja tervishoiuküsimustele lahenduste otsimisse. Sotsiaalkomisjoni liikmed tunnevad teda kohusetundliku, täpse ja sõbraliku inimesena, kelle sõnal on kaalu ja kes alati on motiveeritud koostööks. Esitame dr Ruuben Rahumetsa elutöö preemia kandidaadiks 2019.a.	
Malle London

(esitatud 3 korda - Mari Vallikivi, Viljandi Linnavolikogu saadikurühm Eesti Reformierakond, Ditmar Martinson	Kunstnik Malle London on olnud pikaaegne linnakunstnik. Tema visa ja järjekindla töö tulemusel on linn läbimõeldult kujundatud. Tema teeneks on visuaalse prügi tekkimise ärahoidmine avalikus ruumis.

Malle London on aastaid panustanud Viljandi linna ilusamaks ja huvitavamaks muutmisel. Tema käekirja on linnas tunda ja Viljandi linn on kogunud tuntust oma väga maitsekate linnaruumi ilustavate kaunistuste pärast.

Pikaajalise ja tulemusliku panuse eest linna arengusse.	
Aarne Kõiv

(esitaja Indrek Vassus, MK Tulevik juhatus)	21.04.2020 peab legendaarne maadlustreener oma 75. sünnipäeva, elust 50 aastat on ta pühendatult juhendanud spordikoolis Viljandi linnale palju kuulsust toonud sportlasi. Tema käe all on kasvanud üles viis põlvkonda Viljandi maadlejaid, kes on jõudnud arvukatel tiitlivõistlustel ja olümpial märkimisväärsete saavutusteni. 2003. a omistati spordiedendajale Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk, kuid Viljandi linna tunnustus Kõivul puudub. Tegu on Viljandi Spordikooli vabamaadlustreeneriga, kellel on kõrgeim kutsetase (V kutsetase) ja kelle elutöö ja panus Viljandi linna spordielu edendamisse on märkimisväärne.	
Aamo Remmel
(Aamo-Haarand-Meego Remmel)

(esitatud 2 korda - Isamaa saadikurühm, Helmen Kütt)	Ta on olnud ligi 30 aastat Viljandis Baptistikoguduse pastor ja algatanud ning viinud peaaegu lõpule Viljandi Baptistikiriku ehituse, mis on kerkinud annetuste toel ning on täna tunnustatud kontserdisaal.

Aamo-Haarand-Meego Remmel sündis 20.12.1936.a koos kaksikõe Siiri-Elo-Kalliga oma vanematele Rudolf ja Klaudia Remmeli 9. ja 10. lapsena. 9.11.1958.a ordineeriti ta Paide Baptistikoguses pastoriks, hiljem on ta teeninud kogudusi ka Tallinnas Nõmmel, Koerus, Laitses ning alates 1986.aastast Viljandi Baptistikogudust, kust suundus emerituuri 14.juunil 2015.a, olles teeninud Viljandis kogudust 30 aastat. Oma pikaajalise töötamise jooksul on pastor kuulutanud kristlikke väärtusi ja olnud hingehoidjana toeks paljudele. Lisaks töötanud Viljandi KEK-s elektroonikuna, Viljandi koolides regiooniõpetuse õpetajana ning koolitanud pühapäevakooli õpetajaid alates laste pühapäevakooli avamisest 1988.aastal Viljandi Baptistikoguduses, kus juba paari aasta pärast tegutses 250 lapsega pühapäevakool. Pastor Remmel juhtis Viljandi Baptistikoguduse Uku tänava palvemaja taastamistöid ning alates 1993. aastast Uue ja A.Maramaa tänava nurgale rajatud kiriku ehitustöid. Tema elutööks võib ja saab lugeda Viljandisse kiriku rajamist, mis on kerkinud paljuski annetajate toel. Kirik on suur väärtus Viljandi linnaruumis ja hinnatud kontserdipaik. Lisaks oma kutsumusele ja pühendumisele kogudusele on Aamo Remmel väga hea armastav isa oma neljale lapsele ja vanaisa lastelastele. Aamo Remmeli kohta võiks öelda, et ta on mees, kes uskus unistust uuest kirikust, kui teised seda ei uskunud, kes otsis toetajaid ja heldeid annetajaid ja kelle töö tulemusena on Viljandil lisaks üks imeline kirik, mis on koduks kogudusele ja kontserdipaik kogu Viljandimaa ja mujaltki tulnud inimestele. Praost Marko Tiitus toob eriliselt välja suurepärast koostööd Aamo Remmeliga, kel oli väga hooliv ja koostöine. Marko Tiitus sõnas, et Aamo Remmel on väga avatud ja alati pidas oluliseks oikumeenilist koostööd. Aamo-Haarand-Meego Remmel väärib elutöö preemia saamist. Esitan koos praost Marko Tiituse ja EELK Viljandi Jaani koguduse õpetajaga ühiselt Aamo-Haarand-Meego Remmeli kandidatuuri Elutöö preemia saamiseks Viljandi Linnavolikogule otsustamiseks. Taotlus esitatud ühiselt ja praost Marko Tiituse soovil ja teadmisel.	
Hilja Bakoff

(esitajad Helmut Hallemaa, Viljandi Linnavolikogu Eesti Keskerakonna saadikurühm; Eesti Keskerakonna Viljandi linna osakond)	Hilja Bakoff (sündinud Luhakooder) on teenekas harrastussportlane, veteransportlane, kergejõustiklane ( heitealadel odaviskes, kettaheites ja kuulitõukes). Ta on 93- aastasena aktiivne tegevsportlane, veteransportlane. Ta on sündinud 23. detsembril 1926. aastal Olustvere kandis Navesti jõe kaldal. Hilja on põline viljandimaalane. Viljandis õppides alustas ta aktiivseid treeninguid, tuli ka edu odaviskes, kus ta oli selle ala Eesti esikolmikus mitmeid aastaid. Hilja Bakoffil on hulgaliselt auhindu, tänukirju ja medaleid. Ta töötas kehalise kasvatuse õpetajana, seda pensionieani: esimesed kümme aastat Viljandi meditsiinikoolis, hiljem kultuurikoolis. Ta armastab väga lugeda.	

(allkirjastatud digitaalselt)
Johan-Kristjan Konovalov
avalike suhete spetsialist