EELNÕU 2020/263

								KOMISJONID:

eelarve- ja arengu-	JK	
haridus-	X	
kultuuri- 	X	
majandus-	X	
revisjoni-	X	
sotsiaal- 	X	
noortevolikogu	X	
seeniorite nõukoda	X	

VILJANDI LINNAVOLIKOGU

OTSUS

28. mai 2020   nr

Viljandi linna 2019. aasta konsolideerimisgrupi
majandusaasta aruande kinnitamine

Võttes aluseks kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 1, kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 29 lõike 11, Viljandi Linnavolikogu 31.03.2016 määruse nr 83 „Viljandi linna finantsjuhtimise kord“ § 18 ning arvestades Audest Audiitorteenuste OÜ sõltumatu vandeaudiitori aruannet ja linnavolikogu revisjonikomisjoni ettepanekut Viljandi Linnavolikogu

o t s u s t a b:

1. Kinnitada Viljandi linna 2019. a majandusaasta aruanne vastavalt lisale.

2. Käesoleva otsusega mittenõustumisel võib esitada 30 päeva jooksul otsuse teatavakstegemisest arvates:
1) vaide Viljandi Linnavolikogule aadressil volikogu@viljandi.ee või Linnu tn 2, 71020 Viljandi;
2) kaebuse Tartu Halduskohtule aadressil tmktartu.menetlus@kohus.ee või Kalevi tn 1, 51010 Tartu.

3. Otsus jõustub teatavakstegemisest.

(allkirjastatud digitaalselt)
Helir-Valdor Seeder
linnavolikogu esimees

Koostajad: Anneli Rähn, Marika Aaso
Esitatud: 11.05.2020
Esitaja: Viljandi Linnavalitsus			Ettekandja: Madis Timpson
Lk arv: 3
Hääletamine: poolthäälteenamus

Seletuskiri
Viljandi linna 2019. aasta konsolideerimisgrupi
majandusaasta aruande kinnitamine

Majandusaasta aruande koostamisel lähtutakse raamatupidamise seaduses sätestatud põhimõtetest, arvestades kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduses (KOFS) sätestatud erisusi.

Majandusaasta aruande koostab ja kiidab heaks linnavalitsus. Majandusaasta aruande kinnitamine on KOFS § 29 lõike 11 alusel volikogu pädevuses. Nimetatud sätte kohaselt esitab linnavalitsus heakskiidetud ja allkirjastatud majandusaasta aruande volikogule kinnitamiseks hiljemalt 31. maiks. Majandusaasta aruandele lisatakse vandeaudiitori aruanne ja linnavalitsuse protokolliline otsus aruande heakskiitmise kohta. Volikogu kinnitab majandusaasta aruande hiljemalt 30. juuniks otsusega.

Kohaliku omavalitsuse üksuse raamatupidamise aastaaruande audiitorkontroll toimub vastavalt audiitortegevuse seadusele. Riigihanke tulemusena on linna ja Viljandi Veevärk AS 2019-2022 aastate majandusaasta aruannete audiitoriks Audest Audiitorteenuste OÜ.

Enne majandusaasta aruande kinnitamist volikogus vaatab revisjonikomisjon volikogule esitatud majandusaasta aruande läbi ja koostab selle kohta kirjaliku aruande, mis esitatakse volikogule. Aruandes avaldab revisjonikomisjon, kas ta toetab valla- või linnavalitsuse koostatud majandusaasta aruande kinnitamist. Lisaks annab revisjonikomisjon aruandes ülevaate oma tegevuse kohta (KOFS § 29 lg 10).

Viljandi linna 2019. aasta konsolideeritud majandusaasta aruanne sisaldab andmeid linna ametiasutuste ja nende hallatavate asutuste ning linna kolme tütarettevõtte – Viljandi Veevärk AS, Viljandi Veekeskus AS ja Viljandimaa Hoolekandekeskus SA majandustegevuse tulemuste kohta.

Lühidalt majandusaasta andmetest:

Eelmise aasta lõpu seisuga oli linna konsolideerimisgrupi bilansimaht 54 miljonit eurot, põhivara maht sealhulgas 49 miljonit eurot. Aruandeaasta tegevustulud olid 33 miljonit eurot ja tegevuskulud 31 miljonit eurot. Aruandeperioodi tulem kokku oli 2,3 miljonit eurot. Tegevustulem suurenes võrreldes eelmise aastaga 0,3 miljonit eurot. 

Võrreldes 2018. aastaga olid tööjõukuludes brutotasud 2019. aastal ühe miljoni euro võrra suuremad, sellest moodustasid:
•	õpetajate brutotasude kasv 989 tuhat eurot, 
•	muude töötajate brutotasude kasv 160 tuhat eurot, 
•	valitavate isikute ja ametnike brutotasude kulude kasv 68 tuhat eurot,
•	võlaõiguslike lepingute alusel töötanud isikute brutotasude vähenemine -145 tuhat eurot.

Aruandeaastal olid Viljandi linna konsolideerimata tegevustulud 30,7 miljonit eurot ning tegevuskulud 28,3 miljonit eurot. 2019. aasta tulem koos finantstulude ja -kuludega oli +2,3 miljonit eurot. Võrreldes eelmise aastaga suurenes tegevustulem 0,95 miljonit eurot (2018. aastal tulem oli +1,32 miljonit eurot ja 2019. aastal +2,27 miljonit eurot). 

Põhilised kasvud olid tuludes maksutuludes (+1,16 miljonit eurot) ja saadud toetustes (+1,87 miljonit, kasv põhiliselt investeerimistegevuses). Kuludes olid muutused tööjõukuludes +1,37 miljonit eurot, majandamiskuludes +745 tuhat eurot, antavates toetustes -297 tuhat eurot ja muudes kuludes +346 tuhat eurot. 

Konsolideerimata aruande kohaselt oli Viljandi linna bilansimaht seisuga 31.12.2019. a 44,9 miljonit eurot (31.12.2018. aastal 42,6 miljonit eurot). Materiaalne põhivara moodustas bilansimahust olulise osa ehk 81,7 % (36,7 miljonit eurot). Raha oli bilansipäeval pangakontodel 1,87 miljonit eurot ning osalused tütarettevõtetes 3,5 miljonit eurot. Lühiajalisi kohustusi oli linnal bilansipäeva seisuga 4 miljonit eurot ja pikaajalisi kohustusi 12 miljonit eurot.

Viljandi linna 2019. aasta lõpliku eelarve maht oli 40,7 miljonit eurot, täitmise järgi oli maht 39,9 miljonit eurot. Linna põhitegevuse tulude eelarve täideti 101% ehk 26,8 miljonit eurot. 2019. aastal laekus üksikisiku tulumaksu 13,99 miljonit eurot, mis oli 2018. a laekumisest 1,16 miljoni euro ehk 9% võrra rohkem. 

Linna põhitegevuse kulude eelarve täitmine oli kokku 24,5 miljonit eurot, sellest 1,6 miljonit eurot kulus toetustele ja 22,9 miljonit eurot majandamiskuludele. Viljandi linna ametiasutuses ning 20 hallatavas asutuses oli 2019. aastal keskmine töötajate arv 685 (täistööajale taandatud arvestuses). 

Olulisemad investeeringud kulutatud summade alusel olid Paalalinna Kooli õppehoone renoveerimine (2,66 miljonit eurot, töid tehti ka 2018. aastal) ja Lasteaed Krõllipesa Mängupesa õppehoone rekonstrueerimine (1,75 miljonit eurot, tööd jätkuvad 2020. aastal) ning Pärnu mnt rekonstrueerimine (1,07 miljonit eurot). Investeeringute kogunimekiri on kajastatud majandusaasta aruande leheküljel 35.

Laenukohustuste maht oli 2019. aasta lõpu seisuga linnal koos sõltuvate üksustega ASiga Viljandi Veevärk ja ASiga Viljandi Veekeskus ehk kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduses sätestatud kriteeriumite alusel 16,7 miljonit eurot. Netovõlakoormus oli aastavahetusel 51,6% põhitegevuse tuludest. 2018. aasta lõpus oli netovõlakoormus 41,4% ja võlakoormuse kasvu suurimaks mõjutajaks oli erakapitali poolt rajatava veekeskuse teenuste ostmiseks sõlmitud 10-aastase lepingu summa. Ainult linna andmete alusel oli netovõlakoormus 31.12.2019 seisuga 56,1%.

(allkirjastatud digitaalselt)
Anneli Rähn 
pearaamatupidaja

(allkirjastatud digitaalselt)
Marika Aaso
rahandusameti juhataja