EELNÕU 2021/326

								KOMISJONID:

eelarve- ja arengu-	X	
haridus-	X	
kultuuri- 	X	
majandus-	X	
revisjoni-	X	
sotsiaal- 	X	
noortevolikogu	X	
seeniorite nõukoda	X	
saadikurühmad	X	

VILJANDI LINNAVOLIKOGU

OTSUS

28. jaanuar 2021   nr

Viljandi linna elutöö preemia

Viljandi Linnavolikogu 24.09.2015 määruse nr 61 “Viljandi linna elutöö preemia“ alusel ning
arvestades laekunud ettepanekuid Viljandi Linnavolikogu

o t s u s t a b:

1. Kinnitada salajase hääletuse tulemused.

2. Viljandi linna 2020. aasta elutöö preemia saaja on ___________________

3. Käesoleva otsusega mittenõustumisel võib esitada 30 päeva jooksul otsuse teatavakstegemisest arvates:
1) vaide Viljandi Linnavolikogule aadressil volikogu@viljandi.ee või Linnu tn 2, 71020 Viljandi;
2) kaebuse Tartu Halduskohtule aadressil tmktartu.menetlus@kohus.ee või Kalevi tn 1, 51010 Tartu.

4. Otsus jõustub teatavakstegemisest.

(allkirjastatud digitaalselt)
Helir-Valdor Seeder
linnavolikogu esimees

Koostaja(d): Maarja Evert
Esitatud: 06.01.2021
Esitaja: Viljandi Linnavalitsus			Ettekandja: Helir-Valdor Seeder
Lk arv: 
Hääletamine: nõudmisel

Seletuskiri
Viljandi linna elutöö preemia

Eelnõu eesmärk on tunnustada füüsilist isikut, kelle aastatepikkune tegevus on avalikkuse poolt kõrgelt hinnatud ja kelle kogu elutöö on positiivselt mõjutanud Viljandi linna arengut ja mainet.

Tunnustamine toimub Viljandi Linnavolikogu 24.09.2015 määruse nr 61 “Viljandi linna elutöö
preemia“ alusel ning arvestades laekunud ettepanekuid. Ettepanekuid esitati 16, kokku 8 isiku
tunnustamiseks. Ettepanekute põhjal koostati koondtabel.

Preemia suurus on 6000 eurot pärast riigi poolt kehtestatud maksete maha arvamist. Preemiaga kaasneb Viljandi linna aukiri ja Viljandi linna teenetemärk.
Tunnustus antakse üle Viljandis toimuva Eesti Vabariigi aastapäeva tähistamise sündmusel, vajadusel preemia saajale sobival ajal ning sobivas kohas.

Kandidaat	Põhjendus	
Jaak Sulg

(esitaja Isamaa saadikurühm)	Jaak Sulg on Viljandimaal ettevõtjana tegutsenud peaaegu kolm aastakümmet ning temaga seotud ettevõtted pakuvad praegu siin kandis tööd mitmesajale inimesele. Aktiivsest tööelust on Tõrvasse kolinud Sulg oma sõnul küll taandunud, kuid jätkab nüüdki juhatuse liikme, aktsionäri või nõukogu liikme rollis 13-s ettevõttes, millest lõviosa tegutseb Viljandis.	
Illimar Toom

(esitaja Viljandi Linnavolikogu saadikurühm Eesti Reformierakond)	Illimar Toom on üks esimesi ettevõtlusega alustajaid taasiseseisvunud Eestis, kes on tööhõivega kindlustanud mitte ainult viljandlasi vaid ka maakonna elanikke. Tema loodud ettevõte Toom Tekstiil on kasvanud suurettevõtteks ja on hinnatud ning tuntud ka väljaspool Eesti Vabariiki. Lisaks on Illimar Toom missioonitundega taastanud Viljandi esindushotelli Grand Hotel Viljandi ning hoiab seda töös vaatamata majanduse tsüklilisusele.	
Tiit Aru 

(esitati 6 korda – Tonio Tamra, Valli Veigel, Cathlyn Eirand, Monica Heinpõld, Viljandi Linnavolikogu Sotsiaaldemokraatliku Erakonna saadikurühm, Helmut Hallemaa/ Viljandi Linnavolikogu Eesti Keskerakonna saadikurühm/ Eesti Keskerakonna Viljandi linna osakond)	Tiit Aru on olnud 48 aastat Viljandimaa kergejõustiku arendaja, eestvedaja, edendaja, mentor. Ta on treener, mäned˛er ja ka ehitaja. 
Ta on olnud pikki aastaid Viljandimaa kergejõustiku hing ning andnud pikaaegse panuse Viljandi spordielu arendamisel ja noorte kasvatamisel.
Selle aja jooksul on Kergejõustikuselts Sakala olnud üks Eesti edukamaid kergejõustikuklubisid ning tema õpilased on noppinud aastate jooksul medaleid paljudelt Eesti meistrivõistlustelt kõikides vanuseklassides. Eesti spordile on ta kinkinud palju andekaid ja tuntuid 
noori. Tema käe alt on sirgunud mitmeid Eesti koondise liikmeid. Tuntumatest olgu nimetatud Margus Hunt, Risto Mätas ja Kristo Galeta. 
Pühendunud treenerina on Tiit suutnud populariseerida sporti ja 
propageerinud tervislikke eluviise. 
Kuid tema senine tegevus ei ole piirdunud ainuüksi noorte treenimise ja kasvatamisega ning sportlike eluviiside populariseerimisega, vaid on palju laiema haardega. Alates 1976. aastast on ta palju energiat panustanud Viljandimaa kergejõustiklaste treeningtingimuste parendamisse ja teeb seda tänaseni, olles tänavu tähistanud 80. juubelit. Tiit Aru töö tulemusena on oluliselt uuenenud Viljandi linna sporditaristu. Viimati valmis tema juhtimisel Paalalinna uus vasaraheiteväljak, tänu millele saab Viljandis taas korraldada vabariigi tasemel noorte meistrivõistlusi. Eesti Kergejõustikuliit on kirjutanud: „Tiit Aru on teenekas kergejõustiku edendaja ja treener. Aastakümneid pühendunult tegelenud Viljandimaale sportimisvõimaluste loomise ja nende parendamisega, leides vahendeid ja sponsoreid ning olles ise abiks nii nõu kui ka jõuga“. 
Tiit Aru peab tänaseni vabatahtlikult treeneriametit, nõustab noorsportlasi ja treenereid. Praegu on ta vabast ajast treeneriks Kelly Heinpõllule, kes on seni igas võisteldud vanuseastmes püstitanud Eesti noorte rekordeid vasaraheites. 
Tiit Aru lõpetas 1958 Jõgeva Keskkooli ja 1962 TRÜ kehakulltuuri teaduskonna. Ta alustas sportimist Jõgeva Spordikoolis ning 1960. aastal oli ta Tartu meister kõrgushüppes. T. Aru töötas aastatel 1962-1972 Võru 1. Keskkoolis kehalise kasvatuse õpetajana ja Võru Spordikoolis kergejõustikutreenerina. 
1972. aasta 1. septembrist kuni 2009. aasta 30. juunini oli Tiit Aru Viljandi (Laste ja Noorte) Spordikooli treener. Selle aja sees, 1990. aasta juunist kuni 1991. aasta 30. augustini, oli Tiit maavanem Rein Triisa kutsel Viljandi Kalevi Spordikompleksi juhataja ametikohal, et oma kogemustega viia lõpule staadioni pikale veninud remont. 
1991. aasta augustis toimus Eesti-Soome noorte mat�kohtumine kergejõustikus. 1976. aastal oli ta Lvovis üleliidulisel koolinoorte spartakiaadil õpilase Aleksei Liseiski ja Eesti 4x100m teatejooksu võistkonna treener. 
Samal sügisel alustas Tiit Aru Viljandi Laste ja Noorte Spordikooli valduses oleva Loodi spordibaasi rekonstrueerimisega, mis lõppes 1987. aastal. Aastatel 1977-1980 rajas ta 125m pikkuse ja 5m laiuse kummiplaatidega kaetud jooksuraja. Kummiplaadid muretses ta Moskva oblastist T�ehhovist, Viljandimaale kokku 360 tonni. Viimane 41m pikkune rajaosa oli 14m lai ja sinna mahtusid liikuvate varikatustega teivashüppe- ja kõrgushüppepaik, viimase kõrval kummalegi poole kaugushüppepaigad. Seejärel valmisid buldooserite töö tulemusena 1979-1981 aastate jooksul odaviske- ja jalgpalliväljak ning kettaheite- ja vasaraheiteväljak. 1983. aastal puhastati mõisaaegse kasvuhoone lagunenud müüritiste jäänused. Puhastatud vundamendile (28x6m) valmis 1987. aasta oktoobris ÜKE (üldkehalise ettevalmistuse) maja koos sauna ja teise korruse magalaga. 1988. aastal valmis puidust korralik kõrvalhoone küttepuude ja vajalike vahendite hoidmiseks. Kõigil neil aastatel tegid laagrites olevad lapsed treeningutest vabal ajal väga palju võimetekohast tööd spordibaasi arendamisel. Saematerjali saamiseks oli vaja ise metsas palke teha, need laudadeks organiseerida jne. Tellistega oli lihtsam – Võrukivi direktor oli hea tuttav. Kogu tegevust organiseeris ja juhtis Tiit Aru.
1977. aastal saavutas Tiit Aru treeningtöö kokkuvõttes KSÜ Noorus Kesknõukogu kõigi individuaalalade treenerite konkursil 153 treenerite seas 9. koha 445,5 punktiga, kergejõustikutreeneritest 4. koha. 1979. aastal autasustati teda Eesti NSV Haridusministeeriumi poolt rinnamärgiga “Haridustöö eesrindlane“. 
1983 ja 1984 võistlesid Tiit Aru õpilased Viljandi 5 kk võistkonnana üleliidulistel pioneeride neljavõistlusel Dru˛ba, saavutati 9. ja 6. koht. 1984. aastal sai Kuno Salur individuaalarvestuses 4. koha. 1984 toimus Loodi Spordibaasis 11. Valter Kalami mälestusvõistlus. Aastast 1989 oli Tiit Aru kergejõustikuseltsi Sakala treener (IV kutsetase, 2005). Tiit Aru on kuulunud Jõu ja Sakala liikmeskonda, olnud kergejõustikuliidu volikogu liige. 
1992 – põhikohaga Viljandi LNSK. 
1995 aastast Viljandi KJS Sakala esimees. 
2002, 2004, 2006, 2007 – Eesti juunioride KV-tel Viljandi KJS Sakala võistkondadele I koht. 
2001, 2005, 2006, 2007 – Eesti täiskasvanute KV-tel Viljandi KJS Sakala võistkondadele I koht. 
2003 – uuesti atesteerimisel vanemtreeneri kutse. 
2003 – Istanbulis Euroopa juunioride KV C grupis Viljandi KJS Sakala III koht. 
2004 – Eesti Vabariigi Haridus- ja Teadusministeeriumi Atesteerimiskomisjoni poolt antud tunnustus Pedagoog-metoodik. 
2005, 2006, 2007 – Viljandimaa parim spordiklubi. 
2006 – Tiit Aru õpilased võitsid Eesti Meistrivõistlustel eri vanusegruppides kokku 50 medalit. 
2006 – Tamperes Euroopa juuniorite KV C grupis Viljandi KJS Sakala II koht, pääs B gruppi. 
2006 – Tiit Aru tegi Eesti Olümpiakomiteele projekti Viljandi Viilhalli heitenurga väljaehitamiseks, sai 72 000 EEK. 
2006 – Tiit Aru Viljandimaa Aasta õpetaja, Aasta treener. 
2007 – Tiit Aru õpilased võitsid Eesti Meistrivõistlustel eri vanusegruppides kokku 45 medalit. 
2007 – Gottbusis Saksamaal Euroopa juuniorite KV B grupis II koht, pääs A gruppi. 
2008 – edukad võistlused Saksamaal Minden-Lübecki maakonnas. 
30. juuni 2009 – palgatöö lõpp Viljandi spordikoolis, jätkus vabatahtlik tegevus KJS Sakala treenerina. 
2010. aasta 6. novembril tegi õpilane Martin Lehemets vasaraheites uue Eesti juunioride rekordi 74.15. 
2011 – õpilane Priit Sihver Euroopa juunioride MV-l Tallinnas 15. koht odaviskes 68.47 (800g). 
Aastatel 1972-2020 on Tiit Aru tegutsenud kohtunikuna või peakohtunikuna 1566 võistlusel. 
2013 – Eesti Kergejõustikuliidu auhind Viljandis järjepidevalt kõigi 39 Valter Kalami mälestusvõistluse läbiviimisel tegutsemise eest. Endine õpilane Risto Mätas on odaviskes edukalt võistelnud OM-del, MM-il ja EM-il. 2016. aastal Amsterdamis EM-il IV koht. Veel odaviskajaid: Sulev Ilves (s.1958), Toomas Viigand (s.1963), Ahti Peder (s.1976), Marko Jänes (s.1983), Kristo Galeta (s.1983), kaksikud Risto ja Rauno Mätas (s.1984), Kristo Sild (s1992), Priit Sihver (s.1992). 
2014 – Viljandimaa Spordiliidu aasta parima noore Jander Heil ́i treener. 
2014 – Euroopa Kergejõustikuliidu treeneri auhind: „Tunnustamaks tema väärtuslikku panust ja teenust meie sporti läbi suurepärase treeningtöö ja olles arutanud ametisse määratud ˛ürii, see Euroopa Kergejõustiku treeneri auhind on antud Tiit Arule. Tema eeskuju on olnud inspiratsiooniks tema eakaaslastele ja ta on näidanud spordi kõrgemaid väärtusi“. 
2014. aasta 5. detsember – õpilase Jander Heil`i poolt saadetud SMS: „Euroopas anti välja 57 tunnustust ja üks olid Sina nende seas. Oled seda kindlasti väärt, kuna ma tean isegi seda, kui hingega Sa asja kallal oled, kui midagi teed. Palju õnne Tiit!“.
2015 – noor 12aastane õpilane Kelly Heinpõld tuli vasaraheites (3,0kg) Eesti meistriks TB vanuseklassis uue Eesti rekordiga 48.10m. Selline tulemus on 3,0 kg vasaraga Viljandimaa rekorditeks T13-14, T15-16 ja T17-18 aastaste vanuseklassides.
2015. aasta oktoobrikuus tekkis uus väljakutse spordibaasi arendamisel - heiteväljaku võimalik ehitamine Paalalinna kooli juures oleva viilhalli lähedale. 2016. aastal sai KJS Sakala 2015. aasta pöördumise põhjal Viljandi Linnavalitsuse ja Maavalitsuse tegutsemisel seni riigile kuuluvast maast munitsipaalmaa. 03.10.2016 andis Viljandi Linnavalitsus loa Paala tee 50A krundil tegutsemist alustada. Vabatahtlike abiga puhastati 2017. aastal heiteväljaku pind prahist ja võsast. Arenes abistajate aktiivgrupp (Tiit Aru, Martin Lehemets, Jan Tõllasson, Rivo Haljaste, Loit Kivistik, Juhan-Mart Salumäe, Priit Sihver, Päivo Nõmmik, Allan Allik, Mati Märtson, Sulev Ilves) ja tänu katuserahade toetustele sotsiaaldemokraatidelt ja keskerakonnalt ning kultuuriministeeriumi toetusele (kokku 2100,00 €) avati Paalalinna heiteväljak 44. Valter Kalami mälestusvõistlusega 10.08.2019. Saadud toetus võimaldas selleks ajaks heiteväljaku korralikku võistluskorda seada. Tehtud sai piirdeaed, paigaldati kuulitõuke- ja kettaheitepaiga võrud, muretseti laevaköide ja kinnitati tugipostide polstriks. Muretsetud sai aiamaja Justus, tehtud maja asukoha ettevalmistus ja paigaldus. Maja sai sisustatud vajaliku inventariga võistluste korraldamiseks. Heiteväljaku põhjapoolne 40m pikkune betoonplokkidest istumiseks seatud osa sai kaetud terrassilaudadega. Märgistatud said lintidega kuulitõuke ja kettaheite sektorid. Muretsetud ja paigaldatud lähiümbrusesse kunstmuru, tehtud hooldustööd heiteväljakul. Sügisel haljendas väljakul muru ning tänu Jan Tõllassoni jätkuvale organiseerimisele, OÜ Stone House juhatuse esimehe Rivo Haljaste abistavalt mõistvale suhtumisele, VMT Tehased AS-ist Martin Lehemetsale, VMT Betoonist Loit Kivistikule ja veel paljude vabatahtlike tööle valmis heiteväljak treeninguteks 21. oktoobril. Heiteväljaku tublimad (47-st abistajast 25) said mälestuseks raamatu „Heiteareenide sangarid”.
2016. aastal uuendas Kelly Heinpõld enda nimel olevaid Viljandimaa rekordeid kolmes vanuseklassis (13-14; 15-16; 17-18 aastaste vasaraheites 3,0 kg) heites 50.38m Pärnus. Ta võitis C klassi meistrivõistlustel ja TV 10 olümpiastarti võistlustel kettaheites ja kuulitõukes kõik võistlused kõigi aegade rekorditega (kuulitõukes 3,0 kg 13.39m ja kettaheites 0,750 kg 43.93m). Samuti Balti meistritiitlid TU16 klassis kuulitõukes 3,0 kg 13.24m, kettaheites 0,750 kg 44.22m ja TU18 klassis kettaheites 1,0 kg 40.65m. 2018. aastal uuendas Kelly Heinpõld Eesti rekordeid TU16 vanuseklassis: kuulitõukes 3,0 kg 15.41m, kettaheites 0,750 kg 49.08m ja vasaraheites 3,0 kg 58.31m. Kelly Heinpõld võitis 4 Eesti meistritiitlit: sisemeistrivõistlustel kuul, suvel kuul, ketas, vasar. Ta võitis ka 7 Viljandimaa rekordit eri vanuseklassides. 2019. aastal sai Kelly Heinpõld esimest aastat TU18 vanusesegrupis Rakveres 3 meistritiitlit – kuul, ketas, vasar. Võit Rukkilillemängudel Pärnus tõi uued Viljandimaa rekordid vasaraheites T15-16 ja T17-18 vanuseklassis. Ta tuli Balti mat�il meistriks vasaraheites ja sai hõbemedali kettaheites. Euroopa Noorte Olümpiafestivalil Bakuus sai Heinpõld isikliku rekordi lähedase tulemuse 59.56m, mis andis finaalis tubli 8. koha. Ta oli nominent Eesti noorte TU18 parimate kergejõustiklaste valimisel. 2020. aastal täitis noor õpilane Kelly Heinpõld kolm U18 Euroopa MV normatiivi kettas, kuulis ja vasaraheites. Eesti täiskasvanute MV kettaheites saavutas 3. koha. Tal on Eesti U18 MV kaks esikohta ja üks teine koht. Õpilane on nomineeritud teist aastat järjest ka U18 Eesti parima kergejõustiklase valimisel. Kelly Heinpõld on saavutanud Baltimaade MV-l kolm poodiumikohta ja vasaraheites Eesti rekordile ligilähedase tulemuse.
Tiit Aru on eeskujuks ja inspiratsiooniks paljudele täna tuntud tippsportlastele kui ka tulevatele tipptegijatele. Suure pühendumuse ja töökusega on ta arendanud piirkonna kergejõustikku. Ilma Tiit Aruta poleks Viljandis kergejõustikuelu. Ta armastab sõna otseses mõttes väga sporti, kergejõustikku. Tema panus Viljandimaa sporti väärib kindlasti tunnustust.	
Mai Palo

(esitati 3 korda – Helmen Kütt, Gert Elmaste, Viljandi Linnavolikogu ajutise komisjoni Seeniorite Nõukoda poolt ja nimel, juhi Priit Kaup palvel Seeniorite Nõukoja liige Helmen Kütt)	Mai Palo on põline viljandlane. Abikaasa Ilmar Paloga olid nad Viljandi Matkaklubi liikmed ja jagasid ühist hobi. Sport ja matkamine on Mai Palole oluline tänaseni, tänase päevani osaleb ta jalgrattamatkadel. 
Vähestele on teada fakt, et Mai Palo rajas Viljandisse Tallinna reisibüroo Viljandi filiaali ning asus ekskursioone korraldama. Mai Palo on ise Sakalale antud intervjuus kommenteerinud, et sellest Viljandis ekskursiooniäri arenema hakkaski. 
Mai Palo on töötanud ka raamatupoes ja olnud pikka aega selle kaupluse juhataja, kuid tema eriline roll ja tähtsus seisneb Viljandi Raamatuantikvariaadi pidamises. Alates 1. juunist 1976 on Viljandis Lossi tänaval oluline ja linna kultuurielu rikastav raamatuantikvariaat, mida on Mai Palo pikka aega (ligi 45 aastat) tegevuses hoidnud. Aastast 2002, kui Palo asus põhikohaga tööd raamatuantikvariaadis, on antikvariaadist kujunenud paljudele viljandlastele
(õpilased, üliõpilased, õpetajad ja raamatuhuvilised) koht, kus saab alati asjalikke nõuandeid ja vajalikke raamatuid nii õpinguteks, enesetäienduseks kui meelelahutuseks. Viljandi antikvariaat on
tänu Mai Palole muutunud kohaks, mida sageli külastavad Viljandit külastavad Eesti vaimuinimesed. Samuti leiavad sinna tee ka Eestit külastavad välismaalased. Mai Palo on seal lahke ostjate võõrustaja ja asjatundlik soovitaja. Ta on loonud võimaluse raamatutele uue kodu leidmiseks. Oma pensionist hoiab ta tänaseni lahti antikvariaadi uksed tasudes üüri, kuna hetkel erilisi laekumisi tulenevalt kroonviirusest ja turistide vähesusest just pole.
Mai Palo asus Viljandi raamatukauplusse tööle 1961. aastal. Aastail 1972-1975 töötas ta Tallinna Ekskursioonibüroo Viljandi filiaali juhatajana, seejärel taas raamatukaupluses ning alates 2002. aastast põhikohaga Viljandi raamatuantikvariaadis.
Mai Palol on kaks poega ja viis lapselast. 
Aktiivse, positiivse, sportliku ja rõõmsameelse seeniorina väärib Mai Palo Viljandi linna tunnustuse „Elutöö preemia“ kandidaadiks esitamist ja loodetavasti ka valituks tunnustuse saajana.	
Ülo Stöör

(esitaja Mart Jagomägi)	Seda, et Ülo Stöör on pühendanud suure osa oma elust Viljandi linnale teab üldjoontes iga viljandlane. Täpsemalt saab sellest lugeda tema raamatutest „Ühe arhitekti mälestused“ I-IV. IV köide ilmub 2021. aastal.	
Jaak Sarapuu

(esitaja – Karl Eduard Juhkamsoo)	Jaak Sarapuu elab Viljandis 1967. aastast ja on Eesti Kirjanike Liidu liige 1989. aastast. Ta on olnud ka kauaaegne õpetaja Viljandi koolides ning 1994. aastast õppekirjanduse kirjutaja.
Sarapuu on avaldanud huvitavaid ja loetavaid ilukirjanduslikke teoseid küla elust ning ajaloolisi noorsoojutustusi Eesti ajaloost. Samuti häid õpikuid, lugemikke, kaarte ja seinatabeleid eesti ja vene koolidele. 
Ilukirjanduslikest teostest on tähtsamad ja loetavamad külaainelised jutukogud nagu „Kuni su küla veel elab“ (2016), „Peremängud“ (1990), „Kollendavate väljade vahelt“ (1978), „Austusavaldus“ (1974) ja ajalooline romaan „Kuningas Lembitu“ (1992 ja 2017). Õpilastele Eesti ajaloo huvitavamaks tutvustamiseks on Jaak Sarapuult ilmunud ajalooliste noorsoojutustuste sari: „Taevalindlased ja kirveslased“ (1980), „Salakivi“ (1983), „Soovaimude laukast“ (1987), „Imeuhmer“ (1993), „Lembitu salakuulaja“ (1995), „Ohtlik rada“ (1998). Nende jutustuste ainetel on Jaak Sarapuu esitanud ka monoetendusi ERM-is (2018). Näiteks edukas ja põnev monoetendus kiviaja Eestist ERM-is ja koolides (2018-2019). Viimased etendused olid Abja Keskkoolis ja Jakobsoni koolis.
Õpikutest olid koolides tuntumad „Eesti ajaloo algõpetus koolides“ 1. osa (1994) ja 2. osa (1995). Mõlemad on tõlgitud ka vene keelde vene õppekeelega koolidele. Rohkesti kasutatakse ajaloo õpikut 5. klassile „Jutustusi ajaloost“ (2002).
Sarapuu jutustusi on tõlgitud läti, bulgaaria ja vene keelde.
Tema elu ja loomingu kohta võib lugeda andmeteostest „Eesti kirjanike leksikon” ja entsüklopeediast EE nr. 14 (2002). 	
Enn Kose

(esitaja Ugala teater/Tanel Jonas)	Elukestva ja hingestatud panuse eest Viljandi linna teatrikunsti 
arengusse nii Ugala näitleja kui ka pikaaegse teatridirektorina.	
Leo Ira

(esitaja Rain Tölpus)	Leo Ira töötas Viljandi jalgpallitreenerina pühendunult üle 45 aasta. 
Tema õpilaste hulka kuuluvad paljud kunagised ja tänased Eesti 
tippjalgpallurid ja rahvuskoondislased, näiteks Urmas Kirs, Mati Pari, 
Argo Arbeiter, Tõnu Vanakesa, Dzintar Klavan, Viktor Alonen, Janek 
Meet, Aivar Lillevere, Rain Tölpus, Jürgen Henn ja paljud teised. Leo 
õpilaste hulka on kuulunud ja kuuluvad tänagi mitmed välisriikides 
edukat karjääri nautinud Eesti pallurid. Oma järjepideva tööga on Leo Ira andnud hindamatu panuse nii Viljandi kui terve Eesti jalgpalli 
taassünniloosse ja arengusse. Veel tänavu tegeles ta kahe noorte 
jalgpallurite grupi treenimisega Viljandi Tuleviku jalgpalliklubis. 
Käesoleva aasta lõpus aga otsustas Eesti jalgpalliliidu hõbemärgi laureaat Leo Ira oma pikale treenerikarjäärile joone alla tõmmata ning asub Viljandis pensionipõlve nautima.	

(allkirjastatud digitaalselt)
Maarja Evert
avalike suhete spetsialist