EELNÕU 2018/83-1

								KOMISJONID:

eelarve- ja arengu-	JK	
haridus-	X	
kultuuri- 	X	
majandus-	X	
revisjoni-	X	
sotsiaal- 	X	
Seeniorite Nõukoda	X	
Noortevolikogu	X	

VILJANDI LINNAVOLIKOGU

MÄÄRUS

30. august 2018   nr

Viljandi linna eelarvestrateegia aastateks 2018-2023

Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 7,  § 372 lõigete 4 ja 7, kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 20 ja Viljandi Linnavolikogu 31.10.2014 määruse nr 33 Viljandi linna arengukava ja eelarvestrateegia koostamise, muutmise, menetlemise ja kinnitamise kord alusel ning arvestades Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 otsust nr 49 Viljandi linna arengukava ja eelarvestrateegia aastateks 2016-2021 ülevaatamine ja eelnõu avalikustamisel ning enne eelnõu teisele lugemisele saatmist tehtud ettepanekuid

§ 1. Kinnitada Viljandi linna eelarvestrateegia aastateks 2018-2023 vastavalt käesoleva määruse lisale.

§ 2. Tunnistada kehtetuks Viljandi Linnavolikogu 29.09.2016 määrus nr 93 Viljandi linna eelarvestrateegia aastateks 2016-2021.

§ 3. Määrus jõustub kolmandal päeval pärast avaldamist Riigi Teatajas.

(allkirjastatud digitaalselt)
Helir-Valdor Seeder
linnavolikogu esimees

Koostaja: Marika Aaso
Esitatud: 13.08.2018
Esitaja: Viljandi Linnavalitsus			Ettekandja: Madis Timpson
Lk arv: 5
Hääletamine: koosseisu häälteenamus

Seletuskiri
Viljandi linna eelarvestrateegia aastateks 2018-2023

Eelarvestrateegia koostatakse arengukavas sätestatud eesmärkide saavutamiseks, et planeerida kavandatavate tegevuste finantseerimist. Eelnõu eesmärgiks on kaasajastada ja uuendada Viljandi linna eelarvestrateegia arvandmeid ja sisulist osa. 

Vastavalt kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse (KOKS)  § 22 lõike 1 punktile 7 on eelarvestrateegia vastuvõtmine ning muutmine volikogu ainupädevuses. Vastavalt KOKS § 45 lõikele 5 on eelarvestrateegiaga seotud otsustuste vastuvõtmiseks vajalik volikogu koosseisu häälteenamus.

Viljandi linna eelarvestrateegia on koostatud vastavalt kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse (KOFS) § 20 nõuetele. KOFS § 20 lõike 3 kohaselt esitatakse eelarvestrateegias:
1)	kohaliku omavalitsuse üksuse majandusliku olukorra analüüs ja prognoos eelarvestrateegia perioodiks;
2)	eelarvestrateegia vastuvõtmisele eelnenud aasta tegelikud, jooksva aasta eeldatavad ja eelarvestrateegia perioodiks prognoositavad põhitegevuse tulud vähemalt KOFS § 7 lõike 1 või § 14 lõike 1 detailsuses, eeldatavad põhitegevuse kulud vähemalt § 8 lõike 1 või § 15 lõike 1 detailsuses, investeerimistegevuse eelarveosa olulisemad tegevused ja investeeringud koos kogumaksumuse prognoosi ja võimalike finantseerimisallikatega, eeldatav finantseerimistegevuse maht ning likviidsete varade muutus;
21)	informatsioon eelarvestrateegia perioodiks kavandatavatest kohalike maksude ja maamaksu muudatustest;
3)	ülevaade kohaliku omavalitsuse üksuse ja temast sõltuvate üksuste majandusolukorrast, sealhulgas arvnäitajad, mis on vajalikud põhitegevuse tulemi ja netovõlakoormuse määra arvutamiseks;
4)	kohaliku omavalitsuse üksuse ja kohaliku omavalitsuse üksuse arvestusüksuse põhitegevuse tulem eelmisel aastal, jooksvaks aastaks prognoositud ja eelarvestrateegia perioodi igaks aastaks prognoositav põhitegevuse tulem vastavalt KOFS §-le 33 iga aasta lõpu seisuga;
5)	kohaliku omavalitsuse üksuse ja kohaliku omavalitsuse üksuse arvestusüksuse tegelik netovõlakoormus eelmisel aastal, jooksvaks aastaks prognoositud ja eelarvestrateegia perioodiks prognoositav netovõlakoormus vastavalt KOFS §-le 34 iga aasta lõpu seisuga;
6)	muu kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise korraldamiseks oluline informatsioon.

Samuti lähtutakse koostamisel ja menetlemisel KOKS-i §-st 37, mille lõike 1 alusel peab linnal olema arengukava ja eelarvestrateegia, mis on aluseks eri eluvaldkondade arengu integreerimisele ja koordineerimisele. KOKS-i § 371 sätestab, et eelarvestrateegia on arengukavast tulenev selgitustega finantsplaan, mis on arengukava osa või arengukavaga seotud iseseisev dokument. Arengukava ja eelarvestrateegia on aluseks kohaliku omavalitsuse üksuse eelarve koostamisel, kohustuste võtmisel, varaga tehingute tegemisel, investeeringute kavandamisel ning investeeringuteks toetuse taotlemisel.

Eelarvestrateegia muutmist reguleerib Viljandi Linnavolikogu 31.10.2014. a määrus nr 33 Viljandi linna arengukava ja eelarvestrateegia koostamise, muutmise, menetlemise ja kinnitamise kord. Nimetatud määruse 3. peatükis sätestatakse, et eelarvestrateegia ülevaatamise algatab volikogu linnavalitsuse ettepanekul hiljemalt 30. aprillil, kui on algatatud arengukava ülevaatamine. Linnavolikogu algatas eelarvestrateegia ülevaatamise 22. veebruaril 2018 otsusega nr 49 Viljandi linna arengukava ja eelarvestrateegia aastateks 2016-2021 ülevaatamine. Linnavalitsus pidi esitama uuendatud eelarvestrateegia volikogule esimeseks lugemiseks hiljemalt 1. juunil. Eelnõu esimene lugemine toimub juunikuu volikogus, juulis suunati dokument avalikustamisele ja II lugemine volikogus on planeeritud augustis 2018.

Eelarvestrateegias esitatakse kohaliku omavalitsuse üksuse majandusliku olukorra analüüs ja prognoos eelarvestrateegia perioodiks, eelarvestrateegia koostamisele eelnenud aasta tegelikud,  jooksvaks aastaks kavandatud ja eelarvestrateegia perioodiks prognoositavad eelarveandmed ning selgitused. 

Paralleelselt eelarvestrateegiaga menetletakse ka Viljandi linna arengukava. Eelarvestrateegia tuleb koostada vähemalt nelja eelseisva eelarveaasta kohta, kuid kuna Viljandi linna arengukava planeeritav periood on 2018-2023, siis hõlmab ka eelarvestrateegia sama perioodi. Kuna periood kestab aastani 2023, ei ole kohustuslik arengukava ja eelarvestrateegiat aastal 2019 üle vaadata, sest dokumendid hõlmavad siis veel nelja eelseisvat eelarveaastat. Uue, aastate 2020-2024 arengukava ja eelarvestrateegia koostamine on vastavalt volikogus otsustatule kavas 2018-2019. aastal.

Kuna arengukava eelnõu kohaselt on uuendatud mitmeid eesmärke ja tegevusi, on uuendamine läbi viidud ka eelarvestrateegias. Samuti on kogu strateegiaperioodi eelarved uuesti prognoositud. 

Eelnõu teisele lugemisele esitamisel on muudetud:
•	Läbivalt 2018. aasta eelarveid, sest juunis 2018 võeti vastu I lisaeelarve, mille muudatused peavad strateegiadokumendis kajastuma.
•	Peaväljaku ja kesklinna avaliku ruumi kaasajastamine (PKT meede) oli eelarvestrateegia I lugemisel kajastatud 2020. ja 2021. aastas. Vastavalt juulis 2018 EAS-ile esitatud korrigeeritud taotlusele on muudetud summasid nii 2020. kui ka 2021. aastas. Taotluse alusel on kõik tulud ja kulud planeeritud 2020. aastasse ja kogukulu on linnal 3 255 531 eurot, tulu prognoosime 2 682 957 eurot ning omafinantseeringuks jääb 572 574.
o	I lugemisel oli 2020. aastas kajastatud kogukulu 3 421 656 eurot, toetus 2 908 408 eurot ja omafinantseering 513 248 eurot.
o	Omafinantseeringut tuleb seega tõsta 59 326 eurot. Katteallikaks on kasutatud investeeringute reservi vähendamist praeguselt 143 832 eurolt 84 506 euroni.
o	I lugemisel olid summad kajastatud ka 2021. aastas, sealt võetakse eelnõu kohaselt nii tulud kui ka kulud maha. Omafinantseeringut vabaneb 350 368 eurot, millest suunatakse eelnõu kohaselt investeeringute reservi 250 368, kus I lugemisel oli 54 530 eurot. 100 000 euro võrra vähendatakse võetava laenu summat.
•	2018. a I lisaeelarvega vähendati 2018. aasta eelarvet Paalalinna Kooli rekonstrueerimise osas, sest teatud ulatuses lükkuvad tööd graafiku järgi 2019. aastasse. Seega on vaja 2019. a strateegias summad õigesti kajastada. Kuludesse lisandub 650 000 eurot ja tuludesse 416 000 eurot. Omafinantseeringu suurendamine 234 000 eurot.
o	2019. aastasse on eelnõu kohaselt planeeritud 45 000 eurot kinnisvara müüki (eeskätt linnale kuuluvate korterite müüki).
o	2019. aastasse on eelnõu kohaselt planeeritud 125 000 erinevate hoonestusõiguste müüki.
o	2019. aastas on investeeringute reservi vähendatud 37 900 eurot.
•	Algselt 2019. a investeeringuobjektide nimekirjas olnud Spordihoone tribüünide automaatika uuendamine tehakse ära juba 2018. aastal, seega on selle summa võrra 2019. aasta investeeringukulusid vähendatud.

Eelnõu II lugemiseks ei ole muudetud aastate 2019-2023 põhitegevuse kulusid ega finantseerimistehinguid, v.a 2021. a laenusumma vähendamine 100 000 eurot.

Olulisemad kriteeriumid, millest prognoosimisel nii esimesel kui ka teisel lugemisel lähtuti, olid:

Põhitegevuse tuludes:
•	Üksikisiku tulumaksu laekumise iga-aastane 6% kasv.
•	Tasandusfond on prognoositud 2018. a tasemel.
•	Toetusfond on prognoositud 2018. a tasemel, v.a õpetajate tööjõukulude toetus, milles on iga-aastaselt arvestatud kasvuga. Kui muud toetusfondi kaudu eraldatavad tulud peaksid kasvama, siis sama summa võrra kasvavad tulevikus tegelikus eelarves ka kulud. 
•	Vanemate poolt tasutavate lasteaia kohatasude kasv seoses töötasu alammäära prognoositava kasvuga alates 2020. a-st (iga-aastane kasv eelarves u 46 000 eurot).
•	Eelnõu koostamise ajal ei ole muude sihtrahade suurenemised või vähenemised prognoositavad.

 Põhitegevuse kuludes:
•	Muudetud on tööjõufonde seoses eeldatava miinimumtöötasu kasvuga +7% aastas (mõju ~ 56 000 eurot aastas alates 2020. aastast, sh kasv miinimumtöötasu lähedast tasu saavatel isikutel). Kokku on linnalt tasu saavaid alampalgalisi töötajaid 36 ja selle lähedast tasu saavaid töötajaid 81.
•	Aastatel 2019-2021 on huvikoolide õpetajate töötasufonde kasvatatud +3% (+27 000 eurot aastas) ning aastatel 2022-2023 +5% (+47 000 eurot aastas).
•	Aastatel 2019-2021 on lasteaiaõpetajate assistentide töötasufonde kasvatatud +3% (+9200 eurot aastas) ning aastatel 2022-2023 +5% (+15 300 eurot aastas).
•	Lasteaiaõpetajate tasudes on arvestatud tõusuga 90%ni üldhariduskoolide õpetajate töötasust alates aastast 2019 (täiendav kulu ~ 276 000 eurot aastas, eeldatav tulu 138 000 eurot 2019. aastal riigilt toetusfondi kaudu). 2018. aastal on lasteaiaõpetaja miinimumtasu 978 eurot kuus, 2019. aastal 1125 eurot.
•	Aastatel 2019-2023 on tööjõufondide suurendamiseks muudel ametikohtadel eelarvestrateegiasse lisatud +2% fondide kasvu (mõju ~ 96 000 eurot aastas). 
•	Üldhariduskoolide haridustöötajatele töötasude kasvuks tulevastel perioodidel toetusfondist eraldatavad summad on eelarvestrateegias planeeritud 8% kasvuga aastas, samas suuruses on kasvatatud ka toetusfondi tulusummasid. Õpetaja palk 2019. aastal on 1250 eurot kuus bruto.
•	Viljandi Päevakeskuse juurde loodud laste- ja perede osakonna tugispetsialistidele on linn lubanud säilitada vähemalt üldhariduskoolide õpetajate palga alammäära, strateegiaperioodil kulub sellele aastas 39 000 täiendavat eurot.
•	Antavate toetuste eelarved on jaotatud valdkonniti ja projekti- ja tegevustoetuste kaupa ning eelarvestatud 2018. aasta tasemel. Lähtuvalt eelarvestrateegias sätestatud piirmääradest teevad toetuse jagamisel vastavad komisjonid ja linnavalitsus oma otsuseid. Volikogul on iga-aastaselt eelarve eelnõu menetlemisel võimalus proportsioone muuta või korrigeerida.
•	Alates 2019. aastast on ranitsatoetuse summa tõstetud 100 eurolt 150 eurole, mõju eelarvele 12 000 eurot aastas, katteallikana on vähendatud restaureerimispreemiate summat.
•	Loodavale veekeskusele linna poolt ujulateenuse eest tasutavad summad on 2021. aastast planeeritud 150 000 eurot kalendriaastas.
•	Linnasekretäri vastutusalas kajastuvad 2019., 2021. ja 2023. aastal valimiste korraldamise kulud.  

Investeerimistegevuses:
•	Tänavavalgustuse rekonstrueerimiseks on AS-le Viljandi Veevärk iga-aastaselt sihtfinantseerimiseks arvestatud 175 000-163 000 eurot aastas.
•	Laenude võtmine on planeeritud vastavalt investeerimisvajadusele.
•	Investeeringuobjektide planeerimisel olid prioriteetseteks välisrahastusega objektid.

Eelarvestrateegias on eraldi välja toodud olulisemad investeeringuobjektid koos kogumaksumuse ja sihtrahastuse prognoosiga. 

Tegevused ja investeeringud, mis arengukavaliselt on olulised, aga mis ületavad eelarvevõimalused, on kajastatud reservnimekirjas – neid tegevusi tehakse, kui kavandatud tulud ületatakse. Reservnimekiri on toodud strateegia 11. peatükis.

Eelarvestrateegia kohustuslikuks osaks on rahandusministri määrusega kinnitatud vormidel  eelarveandmed strateegia perioodi kohta, mis on toodud strateegia viimases peatükis. Nendes kajastuvad strateegiaperioodi põhitegevuse tulemid, netovõlakoormuse määrad ja kohustuste kogusummad. Nimetatud tabelid tuleb hiljemalt strateegia vastuvõtmisele järgneval 30. oktoobril Rahandusministeeriumile esitada.

Eelarvestrateegia on tulevaste perioodide tulude ja kulude prognoos, milles kajastatakse kõiki linna eeldatavaid käibeid strateegiaperioodil. Tulude ja kulude summad sõltuvad majandusolukorrast, toetuste laekumisest, linnavara majandamisest, poliitilistest otsustest ja valikutest ning mitmetest muudest asjaoludest. 

(allkirjastatud digitaalselt)
Anneli Rähn
pearaamatupidaja