EELNÕU 2018/45

								KOMISJONID:

eelarve- ja arengu-	X	
haridus-	X	
kultuuri- 	X	
majandus-	X	
revisjoni-	X	
sotsiaal- 	X	
noortevolikogu	X	
seeniorite nõukoda	X	
saadikurühmad	X	

VILJANDI LINNAVOLIKOGU

OTSUS

25. jaanuar 2018   nr

Viljandi linna elutöö preemia

Viljandi Linnavolikogu 24.09.2015 määruse nr 61 “Viljandi linna elutöö preemia“ alusel ning
arvestades laekunud ettepanekuid Viljandi Linnavolikogu

o t s u s t a b:

1. Kinnitada salajase hääletuse tulemused.

2. Viljandi linna elutöö preemia saaja on …………………………. .

3. Käesoleva otsusega mittenõustumisel võib esitada 30 päeva jooksul otsuse teatavakstegemisest arvates:
1) vaide Viljandi Linnavolikogule aadressil volikogu@viljandi.ee või Linnu tn 2, 71020 Viljandi;
2) kaebuse Tartu Halduskohtule aadressil tmktartu.menetlus@kohus.ee või Kalevi tn 1, 51010 Tartu.

4. Otsus jõustub teatavakstegemisest.

(allkirjastatud digitaalselt)
Helir-Valdor Seeder
linnavolikogu esimees

Koostaja(d): Johan-Kristjan Konovalov
Esitatud: 08.01.2018
Esitaja: Viljandi Linnavalitsus			Ettekandja: Helir-Valdor Seeder
Lk arv: 13
Hääletamine: poolthäälteenamus

Seletuskiri
Viljandi linna elutöö preemia

Eelnõu eesmärk on tunnustada füüsilist isikut, kelle aastatepikkune tegevus on avalikkuse poolt kõrgelt hinnatud ja kelle kogu elutöö on positiivselt mõjutanud Viljandi linna arengut ja mainet. Tunnustamine toimub Viljandi Linnavolikogu 24.09.2015 määruse nr 61 “Viljandi linna elutöö preemia“ alusel ning arvestades laekunud ettepanekuid. Ettepanekuid esitati 24, kokku 15 isiku tunnustamiseks. Ettepanekute põhjal koostati koondtabel.
Preemia suurus on 6000 eurot pärast riigi poolt kehtestatud maksude mahaarvamist. Ühe preemia kogukulu linnale on 7500 eurot. Preemiaga kaasneb Viljandi linna aukiri ja Viljandi linna teenetemärk.
Preemia antakse üle Eesti Vabariigi 100. aastapäevale pühendatud pidulikul kontsert-aktusel Ugala teatris 24. veebruaril 2018.

	Kandidaat	Põhjendus	
1.	Helle Paldra 3x	Suure pühendumusega treener. Viljandi linna ainsa võistlustantsuklubi "Linavästrik" looja ja edendaja. Praeguseks on tema kasvandik Kristel Moorats jõudnud rahvusvahelisse S-klassi (maailmas 70-dal kohal). Ilus inimene, kes väärtustab elu.

Kahtlemata on elutöö preemia ära teeninud eluaegne tantsuõpetaja Helle Paldra!
Väga palju nimekaid võistlustantsijaid on sirgunud Helle Paldra käe all! Kõikidest pardipoegadest on kasvanud kaunid luiged!
Loendamatult palju tantsuvõistlusi, isegi Euroopa tasemel on Helle Paldra koos kahjuks nüüdseks surnud abikaasaga Viljandis korraldanud.

Väga pikaaegne tuntud ja tunnustatud tantsuõpetaja ja tantsupedagoog. Helle Paldra on aastakümneid olnud teenekas kultuurielu ning tantsuharrastuse arendaja ja eestvedaja  Viljandis. Ta on tunnustatud mitmekülgne tantsuõpetaja, kes on õpetanud mitu põlvkonda lapsi/noori/täiskasvanuid tantsima  rahva-, peo- ja võistlustantsu.
Helle Paldra asus tööle Viljandi pioneeride majas (praegune huvikool) 1970. aastal, olles algul näite- ja rahvatantsuringi õpetaja. Igal aastal lavastati tema eestvedamisel paar täispikka etendust ning tema juhendatavad rahvatantsurühmad olid väga hea tasemega. 1977. aastal alustas Helle Paldra noorte võistlustantsijate treenimist ning asutas võistlustantsuklubi Linavästrik, kus tantsis ja treenis igal hooajal vähemalt 30 võistlustantsupaari. Lisaks treeneritööle oli Helle Paldra vabariiklikult tunnustatud  B-kategooria kohtunik.  Võistlustantsu eratunde annab õpetaja Helle ka praegu.
1984. aastast oli  Helle Paldra rahvusvahelise tantsuturniir «Sõprusring» peakorraldaja. Turniir tõi Viljandisse palju võistlustantsuga tegelevaid lapsi, noori ja täiskasvanuid. Lisaks laste treenimisele on Helle Paldra olnud Viljandis täiskasvanute tantsuklubi Promenaad eestvedaja. Tantsuklubil Promenaad täitus 2017. aastal 35. tegevusaastat.	
2.	Aivar Lillevere	Pikaajalise tulemusliku töö eest jalgpalliklubi Viljandi
Tuleviku ja Eesti erinevate jalgpallikoondistega.	
3.	Tiit Aru 3x	TIIT ARU Eluloo kirjeldus ja tunnustused Aru, Tiit, (15. IV 1940 Tallinn), kergejõustikutreener. Lõpetas 1958 Jõgeva kk-i ja 1962 TRÜ KKT. 1960 Tartu meister kõrgushüppes. Töötanud 1962–72 Võru 1. kk-i kehalise kasvatuse õpetajana ja Võru SK-s kergejõustikutreenerina. 1972–2009 olnud Viljandi SK-s kergejõustikutreener, a-st 1989 kergejõustikuseltsi Sakala treener (IV kutsetase, 2005). Kuulunud Jõu ja Sakala liikmeskonda. A-st 1989 kergejõustikuseltsi Sakala juhatuse liige, a-st 1995 esimees. Kergejõustikuliidu volikogu liige. Tegutsenud spordikohtunikuna (1982 vab kat). 2009 kuni tänaseni on vabatahtlik treener noorsportlastele. Tiit Aru on panustanud paljudesse tuntud sportlastesse nagu Margus Hunt, Priit Sihver, Risto Mätas, Jander Heil, Kristjan Tafenau, noorsportlased Kelly Heinpõld, Karmen Kink. 2014.a Eesti Kergejõustikuauhindade galal anti üle Euroopa Kergejõustikuliidu treeneritöö autasud, millega tunnustatakse treenereid nende hindamatu panuse eest ala arendamisel. Eestist pälvis treeneritöö auhinna Tiit Aru. 2016.a Viljandimaa Kultuurkapitali ekspertgrupi elutööpreemia, mille pälvis Tiit Aru 2017.a anti Viljandimaa vapimärk Tiit Aru´le, kes on teenekas kergejõustiku edendaja ja treener. Tiit Aru on aastakümneid pühendunult tegelenud Viljandimaale sportimisvõimaluste loomise ja nende parendamisega, leides vahendeid ja sponsoreid ning olles ise abiks nii nõu kui ka jõuga. Aru, Tiit on palju aastaid pühendunud treener, klubi esimees ja juhendaja. Kergejõustikuseltsi Sakala hing ning kauaaegne Viljandi spordikooli kergejõustikutreener, väsimatu organisaator ja eestvedaja, põhimõttekindel pedagoog ning väsimatu spordi propageerija. Kõrge motivatsiooniga ning rõõmsameelne ja mõistev inimene. Tegevus Viljandimaa spordi edendamisel 1974 - muretses spordikooli poolt Viljandi 5.kk saali heitevõrgu Tallinnast Tondil asuvast kalapüüniste valmistamise vabrikust. 1977 – hankis Viljandi kilehalli valgustamiseks Keilast Harju KEki elektrikutelt vaskkaablit +TRL valgustid ja organiseeris paigalduse. 1977-1983 – Loodi spordibaasi väljakute, hüppepaikade ja jooksuraja kapitaalne ümberehitus, kõrgus-ja teivashüppepaikadele liikuvad varikatused, hüppepaikadele ja jooksuradadele katteks 40 tonni kummiplaate. Jooksuraja sirge 125 m pikk ja 5 m lai, sellest viimase 41 m laius 14 m hüpete jaoks. Kogu ehitustegevus toimus tänu Viljandi Teedevalitsuse juhtkonna (juhataja hr. Allan Allik) toetusele ja jaoskondade mõistvale suhtumisele tööde teostamisel. 1980 – pani treeningrühma vanemate poistega ja sõjaväeosast saadud ajateenijatega paika 270 jooksvat meetrit dolomiidist äärekive jooksuraja ja hüppepaikade piireteks. Suur heiteväljak valmis 1979 – 1981, Ramsi maaparanduse osakonna poolt (töödejuhataja hr. Heinar Mauring) kolme aasta jooksul mõõtudeks 90 x 65 m. Seal valatud 2 heiteplatvormi koos kaitsevõredega ja üks 25 m pikkuse hoovõturajaga rezdorplaatidest kattega odaviskepaik . 1978 – 1979 – valmistas Viljandi kilehallis ja Loodis kasutamiseks presentkattega 20 poroloonmatti 2 m x 1 m x 15 sm. 1982 – sai valmis eraldi asuv odaviske- ja jalgpalliväljak, kõrgushüppepaigale ratastel liigutatav varikatus. 1983 – suvelaagri õpilastega sai võsast puhastatud ja välja kaevatud mõisaaegse kasvuhoone vundament, vanad tellised puhastatud ja ladustatud. 1983 – 1987 – Loodi spordibaasi kahekorruselise maja ehitamine kasvuhoone vundamendi peale 28 x 6 m. Muretses vajalikud ehitusmaterjalid, töömehed ja Mistra vabriku ehituse töödejuhataja hr. Aavo Tamme abiga tehtud tööd vormistati Mistras, kus tööde akteerimisel kogusummast töötasuks läks 40%. Edasi läksid arved Viljandimaa Haridusosakonda. 1983 – 1985 – saematerjali saamiseks talvel metsas palkide tegemine + hilisemad kaasnevad tegemised prussideks ja laudadeks valmistamisel. Transpordimured lahendas 5.kk autoõpetuse õpetaja Jaan Orav, kes viis läbi meile vajalikel kellaaegadel õpilastega õppesõite, kaasreisijateks...
1983 – 1984 – muretses traatvõrgu ja raudtorud, valmistati „Leola” metallitsehhis 48 heiteringi kaitseraami ehk 6 komplekti heiteringidele: Loodi Spordibaasi 3 komplekti, Abja keskkooli, Suure-Jaani keskkooli ja Viljandi 5. keskkooli spordiväljakutele. Muretses materjali millest „Leolas“ valmistati 9 heiteringide piirdevõru, teivashüppepaigale veeretatav varikatus. 1984 – maikuus tõi 50 tonni kummiplaate Viljandi 5-le keskkoolile, mille peal jooksevad lapsed tänagi. 1974 – 1994 – 20 aasta jooksul valatud 11 heiteringi platvormi, 6 neist Loodis, 4 Viljandis ja 1 Mustlas. 1985 - ehitas treeningrühma poistega Viljandi kilehalli juurde teivashüppe mattide aluse, materjal Loodist. Ehitas 5. k spordiväljaku tagasirge otsa kaugushüppekasti, muretses sinna liiva. 1976 – 1986 – hankis Moskva oblastist Tšehhovist 370 tonni rezdorplaate :Loodi Spordibaasi, Viljandi kilehalli, Viljandi 1.kk, Karksi-Nuia kk, Suure-Jaani kk, Võhma kk, Abja kk, Mustla kk ja Tihemetsa Tehnikumi. Viimasest sai kaks autokoormat saematerjali Loodi Spordibaasi tarbeks ja ÜKE maja sai 1983 aastal katuse alla. 1976 -1990 – Moskva spordikauplustest toodud sadu paare tšehhi Botas naelkingi. 1981 – Viljandi Spordikooli kuludena hankis heitevõtgu ja pani üles Tarvastu kk võimlasse. 1983 – Loodi spordibaasi territooriumil asuvate tiikide väljakaevamine – aastate jooksul osa tiike peaaegu ummistunud lehtede ladustamisest Ramsi maaparanduse osakonna abiga, töödejuhataja Heinar Mauring. 1985 – organiseeris Viljandi Teedevalitsuse ehitusjaoskonna abiga – ehitati Loodis ujumisbasseinile korralik pöördesein basseini otsas. 1986 – torude muretsemine ja veetrassi ehitamine vanast koolimajast ÜKE majani, trassi kaevetööd Viljandi Teedevalitsuselt. 1988 – muretses Tallinnast Fortiuse firmast jõumasinate komplekti, mille eest 25000 rbl. sponsorluse korras tasus Juri Gagarini nimeline Näidissovhoostehnikum, direktor hr. Lembar Kivistik. 1988 – valmis ÜKE majale kõrvalhoone puukuuriks ja töövahendite hoidmiseks. 1989 – muretses vajalikud osad ja pani kokku graveerimisaparaadi Viljandi LNSK-le millega tegutses spordikooli instruktor Eda Kuslap. 1990 – 1991 – vastu tulles maavanema hr. Rein Triisa palvele 5-dal vestlusel asus tööle Viljandi Kalevi Spordikompleksi juhatajana, et 8 aastat remondis olnud staadion saaks võistluskorda ja 1991.a suvel toimus juba Eesti – Soome noorte maavõistlus kergejõustikus . 1991.a. 01. septembrist põhikohaga jälle Viljandi spordikoolis. 1992 – Linnavalitsuse poolt antud loaga rajas Viljandi randa vasaraheite ringi, paigaldas kaitsevõrgu. 1992 – sai valmis 3 m kõrguse võrkaiaga piiratud tenniseväljak, valatud veel 2 kuulitõuke platvormi. 1995 – 2013 –organiseeris hüppeteivaste otsikute valmistamise toorkummist: tegi vormi joonise, Viljandi Teedevalitsuses tehti vorm ja Viljandi Metsakombinaadis toimus otsikute valmistamine. Suurim tarbija Viljandi Metsakombinaadis toimus otsikute valmistamine. Suurim tarbija oli Tartu Ülikool, ostjaid üle vabariigi. 1996 – tegeles sponsorite leidmisega õnnestunult (16000 EEK), andis trükki peamiselt Vahur Kivisilla poolt koostatud teatmiku „Viljandimaa kergejõustik arvudes“, 500 eks. 1997 – Paalalinna Gümnaasiumi 0 korrusel tuli remontida betooniga kooli jõuruumi põrand ja taastatud sai koridori lõpus kaugushüppeks poroloontäidisega maandumispaik. 1998 – 30.04. anti Viljandi maavanema Helir-valdor Seederi poolt “Riigivara üleandmisevastuvõtmise aktiga`` Loodi Spordibaas üle Paistu valla omandisse. 2000 – seadis kokku sponsorite abiga Viljandi Viilhallis ÜKE nurga, tegi vana külmkapi kompressorist pallide pumpamiseks kompressori. 2001. novembril Paistu valla poolt avaldatud teates läks Loodi Spordibaas müüki ja 10 päevase eelteate tähtajaga 25.12.2001 – 03.01.2002 tuli müüdud spordibaas üle anda. See tähendas suurt tööd inventari ja materjalide kolimisega detsembrikuu lõpus kus sai abi Viljandi Teedevalitsusest, 5 meest ja 2 veomasinat. 2005 – uued katted muretsetud sponsorilt ja pandud koos Paalalinna Gümnaasiumi töömeeste abiga edetabelitele, teadetetahvlile ja auhindade tahvlile. 2006 – tegi läbi Viljandi Spordikooli Eesti Olümpiakomiteele projekti Viljandi Viilhalli heitenurga väljaehitamiseks, sai 72000 EEK Viljandi Spordikoolile. 2008 – tegi viilhalli tarbeks 5 võimlemismatti sponsori abiga (hr.Taavi Kerner), valmistas treeninguteks viilhallis sisevasarad ja siseodad .Oktoobris tõi kingitusena Soome vasaraheitjate treener Jarmo Pöyry viilhalli heitepuuri tarbeks tehismaterjalist tugeva vaibarulli, mis pandi üles välisseinte kaitseks 2013.a.talvel. Vaiba transpordi eest tasus KJS Sakala 1500 EEKi. 2010 – Viljandi Spordihoone seinale paigaldatud Viljandimaa ede-ja rekordite tabelite stend, sponsorid Viljandi Metall ja KJS Sakala. 2014 – KJS Sakalale uue võistlusdressi muretsemine sponsorite Cleveron AS ja Trafox Eesti OÜ abiga 42 komplekti. Hankis Tallinnast 3 m Mondeo rajakatet et saaks remonditud teivashüppe hoojooksuraja lõik äratõuke koha juurest. 2015 – muretses lisaks 20 komplekti võistlusdresse. 2016 – alustas Paalalinna Heiteväljaku rajamist Paala kooli lähedale tühermaale.

TIIT ARU Eluloo kirjeldus ja tunnustused Aru, Tiit, (15. IV 1940 Tallinn), kergejõustikutreener. Lõpetas 1958 Jõgeva KK-i ja 1962 TRÜ KKT. 1960 Tartu meister kõrgushüppes. Töötanud 1962–72 Võru 1.KK-i kehalise kasvatuse õpetajana ja Võru SK-s kergejõustikutreenerina. 1972–2009 olnud Viljandi SK-s kergejõustikutreener, 1989-st kergejõustikuseltsi Sakala treener (IV kutsetase, 2005). Kuulunud Jõu ja Sakala liikmeskonda. 1989-st kergejõustikuseltsi Sakala juhatuse liige, 1995-st esimees. Kergejõustikuliidu volikogu liige. Tegutsenud spordikohtunikuna (1982 vab kat). 2009 kuni tänaseni on vabatahtlik treener noorsportlastele. Tiit Aru on panustanud paljudesse tuntud sportlastesse nagu Margus Hunt, Priit Sihver, Risto Mätas, Kristo Galeta, Jander Heil, Kristjan Tafenau, noorsportlased Kelly Heinpõld, Karmen Kink. 2014a Eesti Kergejõustikuauhindade galal anti üle Euroopa Kergejõustikuliidu treeneritöö autasud, millega tunnustatakse treenereid nende hindamatu panuse eest ala arendamisel. Eestist pälvis treeneritöö auhinna Tiit Aru 2016a Viljandimaa Kultuurkapitali ekspertgrupi elutööpreemia, mille pälvis Tiit Aru 2017a anti Viljandimaa vapimärk Tiit Aru´le, kes on teenekas kergejõustiku edendaja ja treener. Tiit Aru on aastakümneid pühendunult tegelenud Viljandimaale sportimisvõimaluste loomise ja nende parendamisega, leides vahendeid ja sponsoreid ning olles ise abiks nii nõu kui ka jõuga. Aru, Tiit on palju aastaid pühendunud treener, klubi esimees ja juhendaja. Kergejõustikuseltsi Sakala hing ning kauaaegne Viljandi spordikooli kergejõustikutreener, väsimatu organisaator ja eestvedaja, põhimõttekindel pedagoog ning väsimatu spordi propageerija. 
Kõrge motivatsiooniga ning rõõmsameelne ja mõistev inimene. Tiit Aru on andnud endast kõik, et arendada Viljandi sporti ja sportimistingimusi. Ta on väärikas kandidaat linna elutööpreemiale. Tegevus Viljandimaa spordi edendamisel 1977-1983 – Loodi spordibaasi väljakute, hüppepaikade ja jooksuraja kapitaalne ümberehitus, kõrgus-ja teivashüppepaikadele liikuvad varikatused, hüppepaikadele ja jooksuradadele katteks 40 tonni kummiplaate. Jooksuraja sirge 125 m pikk ja 5 m lai, sellest viimase 41 m laius 14 m hüpete jaoks. 1980 – pani treeningrühma vanemate poistega ja sõjaväeosast saadud ajateenijatega paika 270 jooksvat meetrit dolomiidist äärekive jooksuraja ja hüppepaikade piireteks. Suur heiteväljak valmis 1979 – 1981 1985 - ehitas treeningrühma poistega Viljandi kilehalli juurde teivashüppe mattide aluse, materjal Loodist. Ehitas 5. k spordiväljaku tagasirge otsa kaugushüppekasti. 1976 – 1986 – hankis Moskva oblastist Tšehhovist 370 tonni rezdorplaate :Loodi Spordibaasi, Viljandi kilehalli, Viljandi 1.kk, Karksi-Nuia kk, Suure-Jaani kk, Võhma kk, Abja kk, Mustla kk ja Karksi-Nuia kk, Suure-Jaani kk, Võhma kk, Abja kk, Mustla kk ja Tihemetsa Tehnikumi. Viimasest sai kaks autokoormat saematerjali Loodi Spordibaasi tarbeks ja ÜKE maja sai 1983 aastal katuse alla. 1990 – 1991 – vastu tulles maavanema hr. Rein Triisa palvele asus tööle Viljandi Kalevi Spordikompleksi juhatajana, et 8 aastat remondis olnud staadion saaks võistluskorda ja 1991 a. suvel toimus juba Eesti – Soome noorte maavõistlus kergejõustikus . 1991.a. 01. septembrist põhikohaga jälle Viljandi spordikoolis. 1992 – Linnavalitsuse poolt antud loaga rajas Viljandi randa vasaraheite ringi, paigaldas kaitsevõrgu. 1996 – tegeles sponsorite leidmisega õnnestunult (16000 EEK), andis trükki peamiselt Vahur Kivisilla poolt koostatud teatmiku „Viljandimaa kergejõustik arvudes“, 500 eks. 2006 – tegi läbi Viljandi Spordikooli Eesti Olümpiakomiteele projekti Viljandi Viilhalli heitenurga väljaehitamiseks, sai 72000 EEK Viljandi Spordikoolile. 2006 - Viljandi linna tunnustus „Aasta treener“ ja „ Aasta õpetaja“ 2010 – Viljandi Spordihoone seinale paigaldatud Viljandimaa ede-ja rekordite tabelite stend, sponsorid Viljandi Metall ja KJS Sakala. 2013 - EKJL auhind Valter Kalami mälestusvõistluste korraldamise eest 2014 – KJS Sakalale uue võistlusdressi muretsemine sponsorite Cleveron AS ja Trafox Eesti OÜ abiga 42 komplekti. Hankis Tallinnast 3 m Mondeo rajakatet et saaks remonditud teivashüppe hoojooksuraja lõik äratõuke koha juurest. 2014 – Viljandi linna tunnustus „ Parim treener“ 2015 - Eesti Kultuurkapitali Viljandimaa ekspertgrupi tunnustus „ Elutööpreemia 2016 – alustas Paalalinna Heiteväljaku rajamist Paala kooli lähedale tühermaale. 2017 - Viljandimaa Vapimärk.

Tiit Aru on nelja kümnendi jooksul vedanud eest Viljandimaa Kergejõustiku Seltsi Sakalat. Tema aastatepikkuse töö tulemusena on Viljandimaalt sirgunud hulganisti Eesti meistreid ja medaliste kergejõustiku noorte ja täiskasvanute meistrivõistlustel. Võib välja tuua mõningad nimed: Ahti Peder, Risto Mätas, Teet Kivirand, Teet Meerits, Martin Lehemets, Kelly Heinpõld jpt. Tänu temale on Sakala klubi püsinud aastakümneid Eesti parimate kergejõustikuklubide seas. Ka täna, pärast aktiivse treeneriameti lõppu pingutab ta selle nimel, et juba sügisel saaks avada Paalalinnas uut heiteväljakut, et aidata kaasa tublide sportlaste pealekasvule. 	
4.	Lilian Tambek 2x	Taibukate teaduskooli vedaja, Ta 50a pedagoogilise
staaži ja 45 a just andekatega tegutsenud.

Lilian Tambek on sündinud 1945.a. Ta on lõpetanud 1971.a.Tartu Ülikooli füüsika eriala, füüsikaõpetaja kutsega ja omab MSc kraadi füüsika didaktika alal. L. Tambek omas kõrgeimat ametijärku
õpetajana alates 1991.aastast.
Lilian Tambekil on pedagoogilist staaži 55 aastat, sisutihedat tunnivälist tööd võistlusteks ja olümpiaadideks on teinud andekate õpilastega 45 aastat ning viimased 15 aastat on Lilian tegelenud noorte harimisega Viljandi linnas ja maakonnas. Aastatel 2002-2012 töötas Lilian C. R. Jakobsoni Gümnaasiumis füüsikaõpetajana, tegeledes peamiselt füüsika-matemaatika süvaklassides füüsika õpetamisega ning õpilaste olümpiaadideks ettevalmistamisega. Pärast põhikoolide ja gümnaasiumide lahutamist jätkas Lilian õpetamist Viljandi Jakobsoni koolis ning asus tööle kohakaaslusega ka Viljandi Kutseõppekeskusesse rakendusfüüsika õpetajana. Liliani õpilased on saavutanud palju edu olümpiaadidel, näiteks on mitmedki tema õpilased olnud rahvusvahelise füüsikaolümpiaadi kandidaadid (11 õpilast) ja osalenud erinevatel rahvusvahelistel võistlustel ja olümpiaadidel (Valter Kiisk, Robert Kitt, Karel Aru, Siim Viilup, Siim-Ilmar Nopri, Tanel Kiis, Martin Neerot). Töötades aastatel 1987 – 1994 EV Haridusministeeriumis (ja tema allüksustes) hakkas Lilian koos Jaak Kikasega uurima võimalusi Eesti õpilaste saatmiseks rahvusvahelisele füüsikaolümpiaadile ning 1992.a. viisidki Jaak Kikas ja Lilian esmakordselt Eesti õpilased rahvusvahelisele füüsikaolümpiaadile. Viljandis olles on Lilian Tambek pühendanud oma tähelepanu ja energia tublide reaal- ja loodusainete huviliste õpilaste õpetamisele. Tunnen Lilianit alates 2005. aastat ning kogu selle aja on tal olnud soov rajada Viljandisse teaduskool, mis tegeleks just reaal-ja loodusainete õpetamisega. 2013. aastal pöörduski Lilian Tambek Viljandi linnavolikogu hariduskomisjoni poole, kus oma ideest rääkis ning tublide inimeste abiga rajas 2014. aastal Viljandisse MTÜ Taibukate Teaduskooli. Teaduskool loodi eesmärgiga leida üles Viljandi linna ja maakonna andekad õpilased ning pakkuda neile lisaõpet, tagada võimalus õppimiseks sarnaste annete ja huvidega kaaslaste keskel. Teaduskool on lapsekeskne ja on mõeldud laste arengu toetamiseks, eesmärk on, et õpilased saaksid aru, kuivõrd huvitavad võivad olla reaal- ja loodusained ja et neid ei pea sugugi pidama „hirmsateks“ õppeaineteks. Esimesel õppeaastal õppis teaduskoolis üle saja 6.-9. klassi õpilast, kellele õpetati matemaatikat, bioloogiat, keemiat ja füüsikat. Teisel aastal lisandusid 5.klassi ja gümnaasiumi õpilased. Enamik nendest jätkas õppimist ka järgmistel õppeaastatel. Õppetöö toimub kaks korda kuus laupäeviti. Väljaspool õppetunde toimuvad õppekäigud ja töötoad Tartus AHHAA-s, loodusmajas, Olustveres, TTÜ Tehnoloogiakoolis jm. Õpilastel on tundide läbiviijateks õppejõud Tartust, Tallinnast, Viljandist, Pärnust. Ühiste huvide leping on sõlmitud TÜ Teaduskooliga, MTÜ Eesti Talendikeskusega. Käesoleval aastal Taibukate Teaduskoolis õpib kokku 111 last, nendest 52 õpilast 5. – 12. klassist, lasteaedadest (Tarvastu Lasteaed, Viljandi Krõllipesa Lasteaed) on 44 last ja 1.klassi projektis „Märka ja toeta taibusid“ on 15 õpilast. Lasteaedades ja 1.klassi projektis on juhendajateks teaduskooli õpilased suurepärase mentori juhendamisel. Käesoleval õppeaastal on väga tihe õppekava, sest lisandusid veel programmeerimine, tehniline joonestamine Auto CAD programmiga, teadusteatri tegijad, õpitubade ettevalmistamine. Teaduskoolil on „Riiklikult tunnustatud Teaduse Populariseerija“ aunimetus ja teaduskooli tööd on siiani tunnustatud 9 korral. Teaduskooli tegevus toetab mitme arengukava eesmärkide saavutamist, sh. populariseerib teadust ja teadusharidust. Õpilastele teaduskoolis meeldib ja nad ei pea sugugi paljuks tulla vabal päeval õppima. Juba esimesel õppeaastal elavnes tunduvalt maakonna õpilaste osalemine erinevatel võistlustel ja olümpiaadidel just tänu teaduskoolis saadud enesekindlusele. Kuni teaduskooli loomiseni koolitas Lilian Viljandimaa lapsi füüsikas tema enda poolt loodud koolitusprojektis „Et MINA oleks terve“ Teaduskooli tegemistest saab rohkem aimu kooli kodulehelt www.taibukad.ee ja facebookist „Taibukate Teaduskool“.
Õpetaja L. Tambek on emotsionaalse õpetajatüübi esindaja, õpilaste poolt armastatud, suhtlemises tasakaalus nõudlikkus ja sõbralikkus, kulutab palju tunnivälist aega nii tugevamatele kui ka konsultatsiooni vajavatele õpilastele. Ta on õpilastele autoriteet, keda kuulatakse. Kolleegide ja juhtkonnaga suheldes on õpetaja L. Tambek aktiivselt kaasa mõtlev, sageli ka ise initsiaatoriks probleeme püstitades ja lahendusi pakkudes. Ainespetsialistina on õpetaja Tambek silma paistnud aine- ja didaktikaalase asjatundlikkusega, täpsuse ja tasakaalukusega ning väga hea organiseerimisvõimega. Ta on tuntud ja tunnustatud kooli, maakonna ja kogu vabariigi tasandil. Lapsevanem Agra Univer on Lilian Tambekit iseloomustanud järgmiselt “Õpetaja Lilian Tambeki nimi hakkas meie peres aegajalt kõlama kaheksa aasta eest, mil vanemal tütrel füüsikatunnid algasid. Oli selge, et tegemist pole lihtsalt õpetajaga, vaid särava isiksusega, kes suudab noortele inimestele suurepäraste füüsikateadmiste kõrval olla suunajaks ka maailmavaate kujunemisel. Paar aastat hiljem sattus õnneliku juhuse tõttu ka pere teine laps just õpetaja Liliani käe all füüsikat õppima ja nüüd õpib teaduskoolis ka kolmas laps. ” Lisaks õpetamisele on Lilian Tambek oma tööaastate jooksul pidevalt osalenud koolide arengu tegemistes. C. R. Jakobsoni Gümnaasiumis osales Lilian pidevalt kooli arengukava koostamises. 2014. aastal osales Viljandi Kutseõppekeskuse õppekava „Loodusained“ rakenduskava koostajate töörühmas. Magistritööna koostas 1997.a. Füüsika ainekava rakenduslikus kõrgkoolis. Lisaks sellele on Lilian panustanud koolifüüsika reformidesse alates 1987. aastast, mis on soodustanud ka Viljandis reaalainete süvendatud õpetamist. Samuti on Lilian viimased 40 aastat tegelenud õpetajate koolitusega nii koolis, maakonnas kui ka vabariigis (Õpetajate Täiendusinstituudis, Riigi Kooliametis, EV Haridusministeeriumis, Läänemaal ja Viljandimaal füüsikaõpetajate aineühendustes).
Publikatsioone on Lilianil 16, nende hulgas rahvusvahelisi 4, kus Lilian on kaasautor.
Eriline koht L. Tambeki töös on olnud töö andekate õpilastega. Koos õpilastega on ta osalenud aktiivselt TÜ Teaduskooli töös ja füüsikaolümpiaadide süsteemis (lisaks vabariiklikele olümpiaadidele on Lilian aastaid Viljandimaa õpilastele suunatud traditsioonilise Jakobsoni nim. füüsikavõistluse ülesannete koostaja, tööde kontrollija, võistluste läbiviija ning osales oma õpilastega alati Lõuna-Eesti viie tipp-reaalkooli võistlusel (Viie Kooli Kohtumine).
L. Tambek on olnud 1998.a. Tallinna linna aasta õpetaja ja 2013.a Viljandi linna aasta õpetaja. Talle on omistatud 2014.a. Viljandi linna aastapreemia - Taibukate Teaduskool ja Lilian Tambek (ühine).
2015. aastal omistati Lilian Tambekile Vabariigi Presidendi Kultuurirahastu hariduspreemia. Lilian Tambeki soovituseks piisaks tegelikult ühest ainsast lausest: ta on ÕPETAJA suurte tähtedega.
Teda iseloomustab äärmine pühendumine ja vastutustunne kõiges, mida ta teeb. Paljud tema õpilased meenutavad teda kui oma lemmikõpetajat ja selle taga ei ole mitte üksnes tema pedagoogitalent ja suurepärased erialased teadmised, vaid ka inimlikkus ning oskus väärtustada oma õpilasi kui võrdväärseid partnereid.
L.Tambek väärib täieliku kindlusega preemiat oma pikaajalise elutöö eest.	
5.	Eldur Mäemees 2x	Rohkem kui 47 aastat on Eldur oma tööd teinud Viljandi linnas ja Viljandi linnale. Seda tulebki võtta sõna-sõnalt. Asutus, kus Eldur on töötanud, on aegade tuultes nime muutunud, aga Elduri tööraamat on ikka olnud selles asutuses, kelle hooldada on olnud Viljandi linna tänavavalgustuse süsteem.
Üle kolme tuhande välisvalgusti ja masti, üle neljakümne jaotuskapi ja mõõtepunkti, üle saja kilomeetri kaableid – see kõik on Elduril viimse pirni, lüliti ja elektriliinini peas. Harukordne mälu, mis on praktikas rohkem väärt kui ükskõik kui täpne teostusjoonis.
Eldur on kombinatsioon töökusest, oskustest, vastutustundest ja avatud olemisest. Kui sinna juurde liita tema tasakaalukas meel, abivalmidus, täpsus ja muhe nali, saame kokku mehe, kelle väärtuse on kolleegid ja tööandjad ammu ära tundnud.
Eldur on oma tööd teinud alati nii, et ajapikku on tehtud tööst saanudki tema elu ja läbi selle elutöö. Selliselt tehtud töö on mõõtmatu. Selles töös on meistri töötahe, hoolivus ja kohusetunne. Just kõige selle tõttu on Eldur õige inimene, et pälvida elutöö preemia.
Soovime, et Viljandi linn tunnustaks töömeest, kes seda tõeliselt väärib.

Rohkem kui 47 aastat on Eldur oma tööd teinud Viljandi linnas ja Viljandi linnale. Olles olnud nii endise linnahoolduse või Veevärgi töötaja, on tema abil Viljandis töös hoitud kõik tänavavalgustid kui ka hooldatud elektrivõrku tervikuna. Naljatamisi võib öelda, et tegu on Viljandi linna peaelektrikuga.	
6.	Mai Palo	Legendaarse Viljandi Antikvariaadi elushoidmise eest. Riigikorrad ja olud on muutunud, aga antikvariaat on jäänud.	
7.	Aate-Heli Õun	Viljandi kunstinäituste pikaaegne korraldaja, professionaalse kunsti toomine Viljandisse. Skulptuuride "Järvejooks", "Represseeritud","Leelotaja"autor või kaasautor                                                                                  Johann Köleri fondi algataja, kunstiürituste, -reiside, konverentside korraldaja.	
8.	Valdeko Kalma	Viljandi maadlusklubi Tulevik esitab elutööpreemiale kauaaegse maadlusklubi vabatahtlikuna juhtinud klubi presidendi VALDEKO KALMA. Tema elutöö on maadluse edendamine ja propageerimine. Ta on maadluse juures tegev 52 aastat, neist10 aastat maadleja ja ühiskondlikuna  noorte juhendaja, 15 aastat maadluskohtuniku ja ühiskondliku treenerina ning viimased 27 maadlusklubi juhina (maadlusklubi asutaja). Klubi on tunnistatud 27 tegevusaastate jooksul parimaks vabamaadlusega tegelevaks klubiks Eestis 19 korda ja Baltimaade parimaks klubiks 12 korda. Ta on Viljandis toimuvate maadlusvõistluste peakorraldaja. Igal aastal korraldab 3-5 maakondlik-vabariiklike võistlusi ja 8-10 rahvusvahelist maadlusturniiri. Klubi tegevuse jooksul on Viljandis maadelnud 26 välisriigi maadlejad kokku aegade jooksul peaaegu 30 000 maadlejaga. Valdeko Kalma on tõeline maadluse entusiast, käib koolides lastega vestlemas maadlusspordist ja tervislikest eluviisidest, et tuua noori maadlusspordi juurde. Ta on gümnaasiumi õppurite kogukonna praktik juhendaja. Veel lööb ta kaasa vabatahtlikuna Vähiliidus, KEK pensonäride ühenduses, Eesti maadlusveteranide ühenduses, Eesti spordiajaloo seltsis ja Eesti maadlusliidus. Tema aktiivse vabatahtliku tegutsemise tulemusena on teda autasustatud paljude maade ja asutuste aukirjade ja tänukirjadega. Eesti Vabariigi president autasustas teda 2015. aastal Valgetähe V klassi aumärgiga. Kõigil Viljandi korraldavatel maadlusturniiridel tutvustab oma kodulinna Viljandit. Ta on põline viljandlane, sündinud ja kasvanud Viljandis. Suhtumine klubiliikmetesse on asjalik ja nõudlik, kuulab alati ära liikme mured ja üritab alati aidata.	
9.	Altmar Looris 2x	1.märtsil 2017 täitus Altmar Loorisel 40 aastat nukuteatri juhina.
3.aprillil 2017 sai Altmaril  astutud 65-s eluaasta-samm.
Altmar lavastajana on tänaseni lavale toonud  85 nukulavastust. 80-le lavastusele on ta teinud nii nukud kui lavakujunduse.
1994. aasta oli nukuteatrile maagiline aasta, sest Altmari soovil/juhendamisel ja tollase linnavalitsuse toel sai nukuteater OMA RUUMID Lossi tn 31. Teatris mängitakse etendusi iga nädal T N P. Pühapäeviti saab teatris tähistada laste sünnipäevi (ikka koos etenduse ja mängujuhiga- kõiki soove me „ei mahu“ rahuldama); meil on toimunud/toimuvad: Viljandi Kitarrifestivali kontserdid, muusikute plaadiesitlus kontserdid, lahtised klassijuhataja tunnid, maakonna õpetajate õpitunnid, kodukaitse üritused, lasteaedade peod koos vanematega, jne …  Oleme avatud olnud  ka Eesti 4H, Eesti Harrastusteatrite Liidu, Eesti UNIMA üritustele jne.
Altmar Loorise ametid nukuteatris: teatri direktor, -kunstiline juht, lavastaja, stsenarist, kunstnik, nukumeister, nukutehnik-insener, butafor, kunstnik-teostaja, lavameister-tööline, helikunstnik-tehnik, elektrik-valgustaja, näitleja.....
Altmar on andnud nukukunsti tunde Viljandi Kultuurikoolis/ -Kolledzˇis. Õpingute tulemusel on õpilastega lavaküpseks saanud 4 ja üliõpilastega 5 nukulavastust, mis jäid mõneks ajaks ka nukuteatri mängukavva. Etendusi mängiti veel Viljandi Muuseumis ja siseriiklikel nukufestivalidel. 
Nuku-Pantomiimi-Stuudio looja-juhina on Altmar toonud lavale 6 nukulavastust. 1 nendest on tänaseni nukuteatri mängukavas (Tuhkatriinu). Stuudio töös on osalenud õpilased Viljandi erinevatest koolidest ja üliõpilased TÜ VKA-st. Stuudiost on  „välja kasvanud“ 5 teatri praeguse koosseisu nukunäitlejat.
Rahvusvahelise nukuteatrite festivali „Teater kohvris“ Viljandis looja-juhina on Altmar teinud seda tänaseni 21 aastat. See ei ole nn tavaline festival, vaid iga-aastane festival on kui „elus hoidja-motivatsioon“ kõikidele meie nukuteatritele (Eestis 16 nukuteatrit). Festivalil õpitakse, jagatakse kogemusi, tunnustatakse nukuteatri varahoidjaid. 
Mõned näited teistest tegemistest Viljandi linnas/maakonnas:
Rahvusvaheliste Hansapäevade raames on Altmar Viljandi linna esinduse koosseisus esinenud kultuuriprogrammides originaal-nukunumbritega Gdanskis, Cwolles, Brügges, Arensburgis, Porvoos.
70-80-90-ndatel oli paljudel Viljandi laulu-tantsupidude kontsertidel teadustaja, rongkäikude organiseerija/juht.
Restoran Viljandi Varietee kaaslooja ja programmi juht/ originaal-nukunumbritega esineja 80-90-ndatel aastatel.
Altmar on olnud paljude Viljandi linna ja –maakonna kultuuriüritustel õhtujuht; erinevate nn esinemiskavade autor (nt Võrtsjärve mängudele koostas/lavastas esinemiskavad  Tarvastu ja Suislepa esindustele) jne.
Osaledes  etendustega nii siseriiklikel –kui välisfestivalidel (Taani, Rootsi, Soome, Läti, Leedu, Poola, Prantsusmaa, Mehhiko, Venemaa, Valgevene, Ukraina, Tšehhoslovakkia, Saksamaa, Ungari), olles nukukunsti õpetaja (Soome), lavastaja (Kotka-, Porvo-, Seinajoe-, Pieksamäe-, Habavede-, Rovaniemi Nukuteatris; kokku 10 etendust), on esindanud/esindab  Altmar Looris ja Viljandi Nukuteater eelkõige Viljandi linna, sest oleme Viljandi linna Nukuteater.

Südamega juhtinud Viljandi Nukuteatrit 40aastat; lavastajana toonud lavale 85 nukulavastust; kunstnikuna-nukumeistrina teinud 80-le lavastusele lava kujunduse ja nukud. Kuldse südame ja -kätega poiss Saaremaalt tuli Viljandi 1974 aastal ja jäi.	
10.	Jaak Allik	Teatrikriitik, lavastaja, teatrijuht, poliitik, viljandlane. Need on vaid mõned tiitlid, mis kehtivad Jaak Alliku kohta. Viljandis elades on ta mänginud olulist rolli nii linna kui siinse kultuurielu arengus. 
Aastatel 1991–1995 töötas ta Viljandi Ugala teatri kunstilise juhina ning 2001–2003 teatri juhina. 2007-2009 oli ta Ugala nõukogu esimees. 
Lavastajana on ta toonud Ugala lavale sellised etendused nagu David Lee Coburni „Džinnimäng“ (1984 koos Juhan Viidinguga), Aleksandr Gribojedovi „Häda mõistuse pärast“ (1987), Alistair Beatoni „Õnnetunne“ (2005), Jaan Krossi „Keisri hull“ (2006 koos Peeter Tammearuga) jpt. Samuti on ta lavastanud etendusi Noorsooteatris, Vene Teatris, Draamateatris, teater Ilmarises, Kuressaare Linnateatris ja Vana Baskini Teatris. Eesti teatrimaastik tunneb Allikut ka aktiivse teatrikriitikuna.
Aastatel 1999–2000 töötas ta Viljandi abilinnapeana. Jaak Allik on olnud mitme linnavolikogu koosseisu liige, viimati linnavolikogu XV koosseisus. Aastatel 1995-1999 oli ta EV kultuuriminister. Ta on olnud EV Riigikogu VIII, X ja XII koosseisu liige. VIII ja X koosseisu kuuludes oli ta valitud parlamenti Viljandimaa valijate poolt.	
11.	Enn Kose	1.	Enn Kose kogu töömehe tee on möödunud Viljandis ja teatris „Ugala”. Asunud pärast Tallinn filmi õppestuudio lõpetamist 24-aastasena (1963.a.) „Ugalas” tööle näitlejana ning mängides peaosi paljudes lavastustes, asus ta 1973.aastal tööle „Ugala „teatri direktorina ning töötas sellel ametikohal 27 aastat. Direktoritöö kõrvalt lõpetas Enn Kose Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. 2000-2009.a. töötas Enn Kose „Ugala” majandusjuhatajana. Tema suureks teeneks Viljandi linna ees on ja jääb „Ugala” uue hoone väljavõitlemine, projekteerijaile lähteülesannete formuleerimine ning tellija järelevalve teostamine hoone ehituse ajal (1975-1981). Pärast maja valmimist oli just Kose hoole ning südamega tehtud töö selleks, mis võimaldas maja ekspluateerida  Viljandi linna puhta ja kauni esindussaalina 35 aasta jooksul. Pärast rekonstrueerimise lõppu säilitab hoone ka nüüd nii oma senise välisilme kui sisekujunduse. Direktoriameti kõrvalt jätkas Enn Kose tegutsemist näitlejana ning on „Ugala” laval loonud üle poolesaja suurema ja väiksema rolli. 1985. aastal omistati Enn Kosele teenelise kunstitegelase aunimetus.	
12.	Luule Komissarov 2x	Luule Komissarov on alates 1996. aastast mänginud Ugala teatris üle 40 erineva rolli ning 19 rolli väljaspool Ugala teatrit. Samuti on ta osalenud paljudes telelavastustes ja seriaalides. Igas oma rollis on ta olnud publiku selge lemmik. On raske ette kujutada Ugala teatrit ilma Luule Komissarovita. Tänavu pidas Ugala staarnäitleja oma juubelit, saades 75-aastaseks.

Luule Komissarov on pälvinud varasemalt teatripreemiaid ja
eritunnustusi Viljandi linnalt, kuid aasta 2017, kui Ugala, Viljandi ja tegelikult ju kogu Eesti grand old lady oma 75. juubelit tähistas, võiks minna kirja ka aastana, mil Viljandi linn tunnustab Paalalinna üht värvikamat kodanikku elutööpreemiaga. Luule Komissarov on näitlejana jätkuvalt tippvormis ja loodab veel paar aastat teatrivaatajaid ning teleauditooriumit oma etteastetega rõõmustada. Ugala lavastustes on Komissarovi sooritada mitmeid tehniliselt raskeid rolle, mida väärikas eas naisnäitleja ilma igasuguse allahindluseta endiselt õhtust õhtusse publiku ette astudes enda kanda võtab. Komissarov ei väsi oma erinevate avalikes ülesastumistes kunagi rõhutamast seost Viljandiga kui kodulinnaga. Juubilar jääb oma üleriigilisele tuntusele vaatamata alati lahkeks ja sõbralikuks inimeseks, kellega tänaval kohtudes maha pidada südamlikud vestlused ja teatrijutud. Komissarovi juubeli tähistamisest 11. augustil kujunes üleriigiline meediasensatsioon. Nimelt leidis korüfee varahommikuse supluse ajal Paala järves aset kogu teatrirahva poolne üllatussünnipäeva tähistamine ja teatripere kollektiivne ujumaminek ühes juubilariga. Esitab Ugala teater.	
13.	Kersti Rattus 2x	Pikaaegne loominguline tegevus maalijana. Tulemuslik pedagoogitöö TÜ Viljandi Kultuuriakadeemias, Viljandi Pärimusmuusika Festivali kujundamise idee algataja ja pealavade autor aastatel 1997 – 2017.

Suurürituste välikujunduste looja (Hansapäevad, Pärimusmuusika
festivalid, laulupidu). Suur panus TÜ Kultuuriakadeemia
teatritehniliste erialade õppekavade ülesehituses ja pedagoogitöös.	
14.	Teet Lindma	Teet Lindma on väga pika aja jooksul aidanud kaasa Viljandi kunstielu arengule: oli pikka aega Viljandi Kunstiklubi president. Korraldas Kunstiklubi ühisnäituseid Rootsis, Soome, Lätis jm. Samuti organiseeris ta Viljandi kunsti kevad-sügisnäituseid Tallinnas, Tartus, Põlvas, Võrus, Pärnus jm. On esinenud 35 isikunäitusega (Viljandi, Pärnu, Elva, Põlva jne). Lisaks sellele on ta korraldanud 15 üle-eestilist Edmund Valtmani nimelist karikatuurivõistlust koos iga-aastase huumoriõhtuga Grupipilt. 2017. aastal toimusid tema algatusel Viljandi Lossi tänava kohvikus "Huumoripuffeti" õhtud.	
15.	Harald Mäepalu	Harald Mäepalu on praeguseks 93 aastane sõjaveteran, kes võitles 1944. aastal Punaarmee vastu. Mäepalu on aastast 1994 olnud juhatuse esimees Eesti Sõjameeste Sakala Ühingus, mis on koondanud sõjaveterane Viljandimaalt, kes sõdisid vaba Eesti eest II Maailmasõjas. Lisaks sellele on Mäepalu 2002. aastat Kotkaristi kavaler, kuid mitte veel tunnustatud Viljandi linna poolt. Sellest johtuvalt vääriks Harald Mäepalu Viljandi linna elutöö preemiat.	

(allkirjastatud digitaalselt)
Johan-Kristjan Konovalov
avalike suhete spetsialist