EELNÕU 2018/46

								KOMISJONID:

eelarve- ja arengu-		
haridus-		
kultuuri- 	X	
majandus-		
revisjoni-		
sotsiaal- 		

VILJANDI LINNAVOLIKOGU

OTSUS

25. jaanuar 2018   nr

Viljandi linna 2017. aasta kultuuripreemia 

Viljandi Linnavolikogu 24.09.2015 määruse nr 62 “Viljandi linna kultuuripreemia“ alusel ning arvestades laekunud ettepanekuid ja Viljandi Linnavolikogu kultuurikomisjoni ettepanekut Viljandi Linnavolikogu

o t s u s t a b:

1. Kinnitada Viljandi Linnavolikogu kultuurikomisjoni otsus.

2. Viljandi linna 2017. aasta kultuuripreemia saajad on: 
2.1.	………………………….…….;
2.2.	……………………………….. .

3. Käesoleva otsusega mittenõustumisel võib esitada 30 päeva jooksul otsuse teatavakstegemisest arvates:
1) vaide Viljandi Linnavolikogule aadressil volikogu@viljandi.ee või Linnu tn 2, 71020 Viljandi;
2) kaebuse Tartu Halduskohtule aadressil tmktartu.menetlus@kohus.ee või Kalevi tn 1, 51010 Tartu.

4. Otsus jõustub teatavakstegemisest.

(allkirjastatud digitaalselt)
Helir-Valdor Seeder
linnavolikogu esimees

Koostaja(d): Vilja Volmer-Martinson
Esitatud: 08.01.2018
Esitaja: Viljandi Linnavalitsus			Ettekandja: Marko Tiitus
Lk arv: 11
Hääletamine: nõudmisel

Seletuskiri
Viljandi linna 2017. aasta kultuuripreemia

1. Eelnõu eesmärk on tunnustada Viljandi linnas tegutsevaid füüsilisi või juriidilisi isikuid või muid ühendusi, mis ei ole juriidiline isik, väljapaistva tegevuse eest kultuuri edendamisel või saavutuste eest kultuuri valdkonnas.

2. Õiguslik alus: Viljandi Linnavolikogu 24.09.2015 määrus nr 62 “Viljandi linna kultuuripreemia“. Määrus lisatud, lisa 2

3. Sisu: kandidaatide koondtabel on lisatud, lisa 1.

4. Kogukulu linnale: ühe preemia suurus on 1 000 eurot pärast riigi poolt kehtestatud maksete mahaarvamist. Kahe preemia kogukulu linnale on 2 500 eurot.

(allkirjastatud digitaalselt)
(Vilja Volmer-Martinson, 
kultuuri- ja noorsootöö spetsialist)

Lisa 1
Kultuuripreemia 2017 kandidaadid

	Kandidaat	Põhjendus	

1	
Jazziklubi Jasm	
Olgugi, et Viljandis on jazziõhtuid korraldatud erinevates lokaalides juba tublisti üle 10 aasta, on Jasm meie linna esimene tõeline selle muusikažanri austajatele mõeldud klubi. Iganädalased kontserdid ja
jämmiõhtud pakuvad kohalikule publikule võimaluse regulaarselt elavas esituses jazzmuusikat kuulata. Samuti saavad ennast Jasmi lavalaudadel proovile panna kohalikud noored muusikud, kellele see on asendamatu enesearendamisvõimalus. Ühtlasi on Jasm oluline panustaja Koidu seltsimaja hoidmises ja arendamises.

2	
Heino Türk	
Meeskoor SAKALA juhatuse esimees. Mees- ja poistekoorilaulu eestvedaja Viljandi linnas. Paljude kontsertide korraldamine 2017.a. Viljandis, Porvoos ja USA idarannikul.

3	
Paavo Matsin	
Jätkuvalt hoogsa kirjandustegevuse eest. 2016–2017 lõi laineid Paavo Matsini Viljandi-teemaline romaan “Gogoli disko”, mis pälvis Kultuurkapitali kirjanduspreemia, EL kirjandusauhinna ning mis toodi kevadel lavale Ugalas. Kirjaniku 2017 novembris ilmunud uus romaan “Must päike” aga on juba valitud Eesti Rahvusringhäälingu kultuuriportaalis 24 kriitiku poolt aasta lemmikraamatute hulka. Oma avalikes esinemistes esitleb Paavo end alati Viljandi kirjanikuna ning tema romaaniesitlused toimuvad alati esimesena just Viljandis.

4	
Tonio Tamra	
Viljandi Muusikakooli äärmiselt keerulise renoveerimisprojekti eduka ja tähtaegse läbiviimise eest, misläbi Viljandisse tekkis Eesti kõige kaasaegsem muusikakool.

5	
Kersti Rattus	
Kunstnik, TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia õppejõud. 1997.alates kujundanud Viljandi Pärimusmuusika Festivali esinemispaiku -20 a. kõrgetasemelist kujundust ja Viljandi kunstielu rikastamist näitustega.

6	
Piret Aus

(esitatud 2 korda)	
2017.aastal taaskäivitas Viljandi linna (ja maakonna) elanikele Väärikate Ülikooli loengusarja TÜ Viljandi Kultuuriakadeemias. Oli 2017.aastal programmijuht IX Erivajadusega inimeste laulu- ja tantsupeol. Tema algatusel tõlgiti kogu pidu eesti viipekeelde ning tänu sellele said peost osa ka kuulmispuudega ja kurdid inimesed. 25 aastat korraldanud Viljandi Pärimusmuusika Festivali. TÜ Viljandi kultuuriakadeemias töötanud alates aastast 2000. Piret Ausile omistati 2013ndal aastal Tartu
ülikoolis sotsiaalteaduse magistrikraad kultuurikorralduse erialal. Ta on ka Viljandi kultuurikolledži rahvamuusika eriala legendaarse I lennu (1994) vilistlane ning ta on üks Viljandi pärimusmuusika festivali asutajatest. Festivali programmijuhina töötas ta seitse aastat ning viimasel seitsmel aastal on tema koordineerida festivali kaubandus ja toitlustus. Ugala teatris turundusjuhina töötades korraldas ta 2010. aasta kevadel Eesti esimese kirjeldustõlkega etenduse „Kolm meest paadis“ vaegnägijatele. Tema korraldustöö pagasisse mahub hulganisti kontsertreise nii eesti kui ka välisartistidele. Kultuuripärandi aastal (2013) oli ta Viljandi linna programmi koordinaator ning programmijuht Tallinna lauluväljakul toimunud esimesel koguperepeol „Puude taga on inimene“. Täna töötab ta Tartu ülikooli Viljandi kultuuriakadeemias kultuurikorralduse eriala lektorina. Tugeva praktikuna juhendab turunduse praktikumi ning tutvustab üliõpilastele Viljandi linna ja maakonna kultuurielu. Ta juhendab ja retsenseerib Kultuuriakadeemia üliõpilaste seminari- ja lõputöid ning alates 2014ndast aastast osaleb töörühmas, mis koordineerib ettevõtlusõpet. Ettevõtlusega tegeleb alates 2010nda lõpust ja on OÜ Veebiaken juhatuse liige.

#
Piret Aus on TÜ Viljandi kultuuriakadeemia vilistlane ja pikaajaline õppejõud (alates aastast 2000). Ta on aktiivne ja hooliv kodanik, kes on aastaid osalenud erinevate kultuurisündmuste korraldamisel: - 2017 aastal taaskäivitas Viljandi linna (ja maakonna) eakatele elanikele Väärikate Ülikooli loengusarja TÜ Viljandi kultuuriakadeemias. Oli 2017ndal aastal programmijuht IX Erivajadusega inimeste laulu- ja tantsupeol. Tema algatusel tõlgiti kogu pidu (Eestis esmakordselt) eesti viipekeelde ning tänu sellele said peost osa ka kuulmispuudega ja kurdid inimesed. - 25 aastat korraldanud Viljandi Pärimusmuusika Festivali. Tema peamised uurimisvaldkonnad praktilises kultuurikorralduses on: 1) erivajadustega inimeste ligipääs kultuurile (kultuuri kättesaadavus kuulmispuudega, nägemispuudega ja liikumispuudega inimestele), 2) sündmuste ohutus ja turvalisus.

7	
Kadri Lepp

(esitatud 2 korda)	
Silmapaistvad esimesed sammud Eesti lastekirjanduse maastikul. Kadri Lepa debüütteos “Poiss, kes tahtis põgeneda”(2016) saavutas Eesti Lastekirjanduse Keskuse , ajakirja “Täheke” ning kirjastus “Tänapäeva” lastejutuvõistlusel 2. koha. Sama raamat oli nomineeritud Eesti Kultuurkapitali 2017. aasta kirjanduspreemiale lastekirjanduse valdkonnas ning Tartu linna 2017. aasta lastekirjanduspreemiale. 2016. ilmus Kadri Lepal ka teine raamat, “Lugu hiirest, kellel polnud kelku”, mis äratas huvi ühes Lõuna-Korea kirjastuses ning Lepa raamat ilmus seal tõlkena 2017.aasta detsembris. Kadri Lepa kolmas ilmunud raamat, “Tüdruk, kellel oli saladus” jõudis lugejate ette 2017. aasta detsembris, olles pälvinud “Tänapäeva” 2017. aasta lastejutuvõistlusel esikoha.

#
2017. aasta detsembris ilmus Ugala näitlejal Kadri Lepal kolmas lasteraamat "Tüdruk, kellel oli saladus". Kadri Lepa lastelugu valiti tänavusel Eesti Lastekirjanduse Keskuse, kirjastuse Tänapäev ja ajakirja Täheke konkursil «Minu esimene raamat» esikoha vääriliseks. Tegemist on mõttelise järjega Kadri esimesele raamatule "Poiss, kes tahtis põgeneda", millega Kadri oli nomineeritud möödunud aastal Kultuurkapitali lastekirjanduse preemiale. 
2016. aastal lõpus ilmus Kadril väikelastele mõeldud raamat "Lugu hiirest, kellel polnud kelku", mis 2017. aastal tõlgiti korea keelde.

8	
Ugala teater 
(ja selle 90000 külastajat)

(esitatud 2 korda)
	
Publikurekord, uus maja ja linna teatrielu vägev taaskäivitamine uue maja valmides.	

9	
Külli Salumäe	
Külli Salumäe on üle kümne aasta juhendanud Viljandimaa Slaavi Kultuuri Ühingu ansamblit Vesna ning üle 25 aasta juhendanud Viljandi Pauluse kiriku segakoori. Tänavu pälviti naisansambliga Vesna Kultuurkapitali rahvakultuuri preemiate jagamisel Viljandimaa vokaalmuusika traditsiooni hoidja ja kandja auhind. Sama ansambliga on 2017. aastal osaletud mitmetel konkurentsidel, sh Kuremaa ansamblite päeval ning loomulikult ka Viljandimaa ansamblite päeval, kus teeniti eripreemia „Parim hingestatud professionaalne esitus“. Samuti esineti Nina õigeusukirikus ja loodi sõprussuhteid sealse kogudusega. Osaleti konkursil Tallinnas „Хрустальный ключ" Vene kultuurikeskuses. Ühtlasi on esinetud mitmetel maakonna esindussündmustel, nt maavanema vastuvõtul. 

Pauluse kiriku segakoor on tänase seisuga ainus Viljandimaal aktiivselt ja järjepidevalt tegutsev kirikukoor. 2017. aastal külastati Pauluse kiriku sõpruskogudust Lempäläs, kus osaleti sealse endise pastori ja Viljandi sõbra Heikki Miettineni mälestuskontserdil. Samuti on esinetud riiklikel tähtpäevadel ja kirikupühadel Pauluse ja Jaani kirikus.

Külli Salumäe on vabast tahtest juhendanud neid kollektiive väga pikka aega ning aidanud panustada seeläbi maakonna ja linna koorimuusika arengusse. Viljandimaa koorimuusika on tema panuse toel püsinud mitmekesisena ning elus on hoitud vokaalmuusika traditsiooni.

10	
Viljandi muusikakool	
Muusikakooli professionaalsus ja kvaliteetne töö on eeskujuks kogu linna kultuurielule.

11	
Kris Süld & VLND

(esitatud 2 korda)
	
VLND paberajakiri, ligi tuhande inimesega täika Ugala teatris, Eesti esimene avalik kivi-paber-käärid turniir, VLND burgeriüritused suvel ning sügisel, unikaalsed Viljandi temaatilised riided, igapäevaselt toimiv kvaliteetse sisuga Facebooki leht ja palju muud. See kõik on Kris Süldi ja VLND meeskonna töö vili 2017. aasta jooksul. Need noored suudavad mõjutada ja mõjutavadki kogu Viljandi linna ja siinseid inimesi. Kõiki inimesi, mitte ainult noori.
Üheski teises Eesti linnas ei ole sellisel kujul eksisteerivat noortekollektiivi, kes omavalitsusest sõltumata võtab kätte ning korraldab-publitseerib-disainib ja edendab kogu linna elu. Detsembris välja tulnud paberajakiri on unikaalne nähtus, mis levis üle kogu riigi: superilusad pildid, huvitavad artiklid ning omanäoline käekiri ja unikaalne lähenemine. Ajakiri, mis räägib 100% Viljandi asjadest ja seda noorte sulest. See paberajakiri on kogu Eesti mõistes ainulaadne ettevõtmine ning on ainult hea meel tõdeda, et ka Noorte Volikogu on asjale hoogu andnud. See tähendab, et VLND teeb õiget asja!
See on midagi uskumatut. Oluline on märkida, et viljandlastele lähevad Krisi ja VLND tehtud asjad korda, need kõnetavad ja on näha, et Kris ja tema meeskond teevad asja südamega. 
Kahtlemata ollakse eeskujuks kogu Viljandile.
Krisi ja VLND tegevustest 2017. aastal saab rohkem lugeda ka siit: http://vlnd.ee/lood/5426

# 
VLND tegijad tegid aasta jooksul väga palju erinevaid sündmuseid, mis linnaelu noorusliku energiaga vürtsitasid. Täika Ugala teatris, millega koguti heategevusliku raha; paberajakiri, mis on väga huvitav lugemine; see suur Converse pildistamine, mida ka Hooligan Hamletist sai lugeda ja nii edasi. Hea seltskond teeb linnale väga olulisi asju.

12	
Mari Vallikivi	
Esimest korda toimunud, 31 päeva kestnud QQ Viljandi kunstifestivali korraldustöö ja kureerimine. Mari Vallikivi kureeris festivali raames mitu keskkonnakunsti sündmust ja 15 kunstinäitust viljandlaste kodudesse, kohvikutesse, spordihoonesse, veetorni, Pärimusmuusika Aita ning Kondase Keskusesse. Sealhulgas palju tähelepanu ja suure publikumenu pälvinud töömahukas projekt „Viljandi klassikalises kunstis”, kus Mari Vallikivi valmistas põhjalikult ette ja koostas valiku kunstiteostest, kus kujutatakse Viljandi linna vaateid läbi ajaloo. Projekti ühe osana projetseeriti teosed heli- ja valgusinstallatsioonina, koostöös Kristjan Suitsuga, Viljandi Jaani kiriku seintele. Samade teoste originaalidest ja reprodest toimus Kondase Keskuses näitus. Mari Vallikivi vaieldamatu professionaalsus, kõrge tööeetika, motivatsioon ja missioonitunne kunstivaldkonnas väärib Viljandi linna kultuuripreemiat.

13	
Mari Vallikivi ja Kristjan Suits

(esitatud 2 korda)	
Viljandi Kunstifestivali QQ valgusinstallatsiooni autorid. "Viljandi klassikalises kunstis"- Eesti tuntud kunstnike maalid Viljandist Kondases ja valgusinstallatsioon maalidest Jaani kiriku valgetel müüridel 16.09.2017 hilisõhtul.

#
QQ kunstifestivali raames toimunud näituse „Viljandi motiiv klassikalises kunstis“ korraldamine ja suurejoonelise valgusetenduse teostamine Viljandi Jaani kiriku seintele.

14	
Kristjan Suits

(esitatud 2 korda)	
Kristjan on näidanud korduvalt Eesti inimestele oma loomingulise töö vilju. Hansapäevadel alguse saanud valgusinstallatsioon «Kohtume tamme all»  arenes edasi Kassisaba valgusinstallatsiooniks, mis tuhandeid viljandlasi pahviks lõi. Org täidetud valguse ja maagilise heli harmooniaga ei jätnud kedagi külmaks.
Suvel 2017 kattis Kristjan Viljandi Jaani kiriku valgus- ja heliinstallatsiooniga «Viljandi klassikalises kunstis». Kiriku, kunsti ja Viljandi maagiline ühiseneseväljendus kunstniku käe läbi – toimus koostöös Mari Vallikiviga.
2017 aasta kõige pimedama aja leevendamiseks laotas Kristjan Viljandis Kösti linnaosas kahe tiheda liiklusega sõidutee vahelisel muruplatsil laiali pilkupüüdva valguskardina, mille keskele on paigutatud jõulukroonid. Linna sisenejatele loob see lummava ning südantsoojendava pildi kutsuvast ja alati külalislahkest Viljandist.

#
Valguskunstnik Kristjan Suits laotas Kösti linnaosas kahe sõidutee vahelisele muruplatsile pilkupüüdva valguskardina. Valguskunstnik Kristjan Suits esitas koostöös Kondase Keskusega Viljandi Jaani kiriku valgetel välisseintel valgus- ja heliinstallatsiooni "Viljandi motiiv klassikalises kunstis". Installatsiooniks vormitud 40 teost, millel kujutatakse Viljandit, on loodud viimase kahesaja aasta jooksul. Kristjan Suits oli Ugala black box`i saali idee autor ja projektijuht. Sellel aastal ajutine teatrimaja suleti.

15
	
Valli Pang	
Valli Pange juhendatavad ja juhatatavad laululapsed, Ingeri-Soome kultuuriseltsi segakoor Sävel  ja meesansambel Pange Poisid esinesid väga mitmetel kontsertidel, emadepäeva kontserdil, jõulukontserdil ja mujal Viljandi linnas. Tema juhendatavad lastekoorid osalesid laste laulupeol Tallinnas. Valli Pang on olnud 42 aastat muusikaõpetaja Viljandi maakonnas ning lasteringide juhendaja. Lisaks juhendab ta juba 30. aastat Meesansamblit Pange Poisid ning 16. aastat lngeri-Soome Kultuuriseltsi segakoori Sävel.

16
	
Maie Roosimaa	
Tuntud ja tunnustatud Viljandi tantsuõpetaja. Ta juhendab väga mitut rühma. On seda tööd tulemuslikult teinud juba aastaid. Tema juhendamisel tegutsevad täna Viljandi Sakala Keskuses tantsurühmad - 1979. aastal tegevust alustanud naisrühm Leola, 1994. ja 2002. aastal tegevust alustanud tantsurühm Mulgi Marid, 2011. aastal alustanud segarühm Elurõõm. Ta korraldab ka seltskonnatantsu kursusi.

17
	
Viljandi Muusikakool ja Tonio Tamra
	
2017. aasta kevadel avati Viljandi muusikakooli täielikult renoveeritud õppehoone. 148-aastane maja oli saanud täpselt selliseks, nagu lastele vaja on. Muusikakooli algselt elamuks ehitatud hoone valmis 1895. aastal ja viimased ümberehitused pärinesid aastatest 1968-1970. Nüüdse põhjaliku uuenduse käigus säilitati hoone välisilme algsele lähedasel kujul. Korrastati punastest keraamilistest tellistest välisfassaad, välja vahetati aknad-uksed, paigaldati uus kivikatus. Säilitamisele ja renoveerimisele kuuluvatest kultuuriväärtuslikest tarinditest nimetagem keraamilistest tellistest fassaadi dekoori, pööningu ümara ja kolmnurkse ülaosaga akent, graniitplokkidest välistreppi, maakivimüüri ja tellispiirdemüüri, välisrõdu konsoole, keldri võlvlagesid ja valik peegelvõlvlagesid eri korrustel. Kogu koolimaja sisu uuendati – ehitati uus trepikoda koos liftišahtiga, ehitati välja katusekorruse ruumid, hoone kommunikatsioonid demonteeriti ja ehitati uuesti vastavalt tänapäeva normidele ja nõuetele. Eriline tähelepanu muusikakooli puhul oli akustikal ja heliisolatsioonil. Kõik pillirühmad ja erinevad õppealad said endale ruumid, mis vastavad vajalikele akustikanõuetele. Viljandi muusikakool on üks Eesti parim ja nüüd on ta saanud oma tasemele vastavad õpperuumid. Meie meelest väärib Viljandi Linna kultuuripreemiaga tunnustamist Viljandi muusikakooli pere hea töö ajal, mil nende oma maja läbis täielikku uuenduskuuri ning eeskätt muusikakooli juhi Tonio Tamra tegutsemine keerukate ehitustööde kavandamisel ja juhtimisel. Esitaja: Ugala teater.

18
	
Viljandi Kunstifestival QQ
	
2017. aasta hilissuvel, 18. augustist 17. septembrini toimus esmakordselt Viljandi linna kunstifestival QQ, mis oli ühtlasi omasuguste festivalide seas teadaolevalt Euroopa pikim. QQ hõlmas terviklikult kogu Viljandi linnapilti ning tõi fookusesse väga eriilmelisi linnajagusid ja kaasas väga paljusid erineva käekirjaga loomeinimesi nii Eestist kui ka välisriikidest. Festivali raames täitusid Viljandi galeriid, kohvikud, tänavad, viljandlaste kodud ja pargid erinevate kunstivormidega visuaalkunstist keskkonnakunstini, filmikunstist muusika- ja tantsukunstini. QQ elavdas ja mitmekesistas oluliselt Viljandi kunstikultuuri, sest paljud linnaelanikud said festivalist osa ka enese teadmata, sattudes näiteks mõnele linnaruumis paiknenud installatsioonile, kunstisündmusele või välikino linastusele.

19
	
Ave Alvre	
Kindlasti on vaja tunnustada energiast pulbitseva pedagoogi jõupingutusi selle nimel, et tantsuhuvilistest saaksid kultuursed, rühikad, elurõõmsad ja terved inimesed ning head tantsijad. Harva kangastub meile tantsutrenn, kuid ometi teame, et see nõuab distsipliini ja pingutust. Et panna rühm inimesi ühte sammu astuma, nõuab tõsist pühendumist. Seda suudab vaid tõeline entusiast ja tantsu üdini armastav inimene. Ave Alvre on just selline inimene. Ta on Viljandi Gümnaasiumi huvitegevuse koordinaator, tantsuõpetaja Viljandi Gümnaasiumis ja Jakobsoni Koolis ja täiskasvanute tantsurühmade juhendaja. Tema käe all õpib tantsusamme üle saja erinevas vanuses ja erineva tantsukogemusega inimese. Kas tants on vaid treening, mis annab füüsilist koormust? "Kaugeltki mitte," väidab Ave Alvre. "Erinevalt näiteks aeroobikast on rahvatantsutundides lisaks füüsilisele pingutusele ka emotsionaalset naudingut, boonuseks mõnus muusika, hea seltskond ja ka kaunid rahvariided.“ Tants on hea kunstiline kasvatus, ta ühendab endas muusikaõpetuse, sotsiaalse kasvatuse, kehalise treeningu, eneseväärikuse kujunemise ja käitumisõpetuse. Ave Alvre töö noorte inimeste kasvatamisel ja vaba aja sisustamisel on tunnustust väärt. Ta on aktiivne kaasarääkija Eesti tantsukultuuri edendamisel ja tulevikuvisioonide kujundamisel. Tema tantsuarmastus ja ärgas meel on eeskujuks kõigile. Rahvatants ja loovtants on paljudele Viljandi õpilastele, keda juhendavad Ave ja Kertu Alvre, juba elustiiliks saanud. Ave Alvre sõnul annab rahvatants hea enesetunde ja tervise, samuti esinemiskogemuse. 1982 alustas Ave Alvre keskkoolis õppides tantsulooja ja -õpetajana Tartumaal Võrtsjärve klubis, seega tänaseks on kogemuspagasit 35 aastat. Nende aastate vältel on õmmeldud sadu kostüüme sitsikleitidest rahvariidepluuside-seelikuteni. Ave on äärmiselt mitmekülgne kultuurilooja, laialdaste võimetega, mõttevilgas isiksus oma erialal. Väsimatu. Käesolev hooaeg on Viljandis tegutseva õpilaste tantsuseltskonna Hebe 20. tegevusaasta. Ave on Hebe tantsurühmi juhendanud viimased 17 aastat. 2017 a. loominguline tegevus Viljandi linna Eesti Vabariigi 99. aastapäeva aktuse korraldaja ja lavastaja Pärimusmuusika aidas XIX Õpetajate teatrifestivali „Sillad“ korraldaja, oli ka ise Viljandi Gümnaasiumi etenduses laval. (Festivali peakorraldaja aastast 2014) Koolitants 2017 finaali tantsu „Targem on targem“ kaasautor koos Kertu Alvrega I ja II Viljandi Öötantsupeo peakorraldaja, 2018 kevadel on tulemas kolmas Viljandimaa laulu-ja tantsupeo „Vaade koduaknast“ 7.-9. kl .rühmade liigijuht ja võimlemisrühmade liigijuht koos Katrin Petersoniga Üleriigilisele Noorte laulu- ja tantsupeole „Mina jään“ pääses koos kaasjuhendaja Kertu Alvrega 7 tantsurühma; Jakobsoni Kooli 4.-5. kl. võimlemisrühm ja 7.-9. Kl Alvrega 7 tantsurühma; Jakobsoni Kooli 4.-5. kl. võimlemisrühm ja 7.-9. Kl rahvatantsurühm ning Viljandi Gümnaasiumi E-segarühm – maakonna parimad oma vanuseastmes Ullo Toomi tantsude võistutantsimisel C rühmade arvestuses võitnud Viljandi Gümnaasiumi tantsurühma kaasjuhendaja koos Kertu Alvrega Täiskasvanute tantsurühmad: 10 aastat tegutsenud õpetajate segarühm Oh ja Ah juhendaja 2 aastat tantsinud naisrühma „Oh ja Ah“ juhendaja Ave Alvre peab oluliseks Eesti Vabariigi väärikat esindamist välisriikides, samuti oma tantsijatele erinevate maade kultuuride, rahvatantsu ja rahvamuusika tutvustamist. Seepärast korraldab ta festivalireise erinevatesse riikidesse. Hebe tantsijaid on tihti kutsutud välisfestivalidele. August 2017 – Hebe festivalil Rumeenias, Targu Muresis August 2016 - Hebe Montenegros August 2016 – „Oh ja AH“ segarühm ja naisrühm Poolas Krakowis Juuni 2016 – Jakobsoni Kooli Hebe Ungaris August 2015 - Hebe Prahas Juuli 2015 – Täiskasvanute tantsurühm „Oh ja Ah“ Saksamaal Märts 2015 – Hebe nooremad tantsijad Jakobsoni Koolist Poolas, Krakowis August 2014 – Hebe Ungaris Juuli 2013 – Hebe Makedoonias Jaanuar 2012 – Hebe
Poolas Oktoober 2007 – Hebe Serbias.

20
	
Maarika Reimand	
Suur panus Viljandi kultuurielu rikastamisel dirigendina, klaverisaatjana, kontsertide korraldajana ja korraldajate abistajana.  Noortele muusikutele esinemisvõimaluste pakkumine Viljandis, maakonnas ja mujal Eestis ning tulemusrikas solistide juhendamine.

Selgituseks – kuigi iga Viljandi elanik on osa saanud vähemalt ühest järgneva loetelu kultuurisündmusest alates linna lusikapidudest kuni jõuluhansani (kokku üle poolesaja), ei teata, et muusikalise sisu eest on vastutanud M. Reimand. Ta on oma tegevustes äärmiselt tagasihoidlik ja ei tõtta kunagi ennast ise kiitma.  Olgu siinjuures ära toodud üks osa tema 2017.a. tegevustest:

Kontserdid, mida M. Reimand on Viljandis 2017. aastal korraldanud:
1) Esinemised erinevatel Viljandi linna tänuüritustel/vastuvõttudel: näiteks linnapea ja volikogu esimehe vastuvõtt parimatele kooli lõpetajatele (19. juuni 2017)
2) Viljandi muusikakooli Jaani kiriku kontsert (7.dets 2017)
3) Jõuluhansa 3 kontsert (16-17.dets 2017)
4) Spordikooli ja kunstikooli erinevad aktused (mai 2017, september 2017)
5) Noorte tantsu-ja laulupeo tänuüritus (18.okt 2017)
6) Plunge (Leedu) delegatsiooni külaskäik, tervituskontsert  (30.okt 2017)
7) Ugalas toimunud heategevuslik lastehommik (9.dets 2017)
8) Viljandi sidetöötajate-veteranide jõulupidu ( 14.dets 2017)
9) Sõprusmaakond Minden Lübbecke delegatsioonile kontsert  (10.juuni 2017)
10) Kontserdid lasteaedades (apríl 2017)

Kontserdid/kavad, mida M. Reimand on Viljandi Maakonnas Viljandi linna ja maakonna noorte muusikutega  2017. aastal korraldanud:
1) Muinastulede öö kontsert Mudistes (26.august 2017)
2) Esinejate saatmine Olustvere koori jõulukontserdil (26.dets 2017)
3) Võhma I advendi kontsert (3.detes 2017)
4) Esinemised eakatele heategevuslikel jõulukontsertidel  (19.dets 2017)
5) Võhma lusikapidu (17.dets 2017)
6) Suure -Jaani muusikafestivali tänuüritus (16.juuni 2017)
7) Suure -Jaani valla parimate õpilaste vastuvõtt (26.mai 2017)
8) Suure -Jaani kooli tänuüritus parimatele õpilastele (22.mai 2017)

Koostöö üldhariduskoolide jt asutustega-   kavade koostamine ja esinemine koos noorte muusikutega  klaverisaatjana:
1) Kesklinna kooli  õpilaste jõulukontsert  oma kooli õpilastele (14.dets 2017)
2) Teised erinevad aktused, sh kesklinna kooli sünnipäevakontsert (15.dets 2017) ja kooli jõulukontsert ( 22.dets 2017)
3) Jakobsoni kooli tänuüritus parimatele õpilastele ja olümpiaadi võitjatele (mai 2017)
4) Olustvere tehnikumi advendihommik ja tehnikumi õpetajate jõulutervitus Olustvere Lossis ( 11. Ja 22.dets 2017)
5) Võhma VAK korraldatud isadepäeva kontsert (12. nov 2017)
6) Võhma kooli lõpuaktus (16.juuni 2017)

Tähtsamad esinemised Viljandi linnas:
1) Lusikapeod-  igas kvartalis 
2) Dirigeerinud maakonna laulu-ja tantsupeol  ja osalenud nõuandjana korralduskomisjoni juures (3.juuni 2017)
3) Viljandi muusikakooli Pauluse kiriku kontserdi korraldusmeeskonnas osalemine ( 9.dets 2017)
4) Sakala meeskoori kontsert-  poistekoori ja Sakala koori solistide õpetamine, esinemine klaverisaatjana noorte solistidega (16.dets 2017)
5) Viljandimaa Kammerkoori kontsert Viljandi Jaani kirikus-   laulusolistide õpetamine, esinemine klaverisaatjana noorte solistidega (15.dets 2017)
6) Sakala meeskoori emadepäeva kontsert Kesklinna koolis (mai 2017)
7) Muusikakooli renoveeritud hoone avamine, tänuüritus ehitajatele  (5.mai 2017)
8) Viljandi linna ja maakonna õpetajate tänuvastuvõtu kontserdiosa kokkupanemine (6. okt. 2017)

Esinemised maakonnas, vabariigis, välismaal:
1) Eesti Naistelaulu Seltsi Lõuna-Eesti neidudekooride advendikontsert Tartu Pauluse kirikus (2.dets 2017)
2) Tartu Lõunakeskuse kontsert (4.nov 2017)
3) Esinemine VNSO koori dirigendina Hispaanias Pamplonas (24. ja 26.okt 2017)
4) Koolinoorte laulu-ja tantsupidu Tallinnas (30.juuni-2.juuli 2017)
5) Emadepäeva kontsert Estonias, Viljandit esindas poistelaulu oma vanuserühma võitja Oliver Tõkke (Viljandi mk)- 14.mai 2017
6) Võhma linna sünnipäev, peaesineja VNSO ja koor (10.august 2017)
7) Viljandimaa Kammerkoori kontsert Narva kindluses-   solistide õpetamine, lisaks solistide klaveril saatmine (16.dets 2017)

Konkursid Eestis:
1) Päikeselaul-  vabariiklik omaloominguliste laulude konkurss. Emma Sepp Grand Prix (Viljandi mk), 11.nov 2017
2) ERR Laulukarussell - televoorus 3 õpilast, poolfinaalis Maria Kiiler
3) Maakondlikud ja piirkondlikud konkursid ( Laululind, Nooruse laul)-  aprill, mai 2017. Kõik Viljandi mk õpilased saavutasid auhinnalised kohad, Karl-Vahur Vingisaar Grand Prix
4) Solistica -  solistide finaalvõistlus Saaremaal . Vaiko Aasaküla (Võhma mk) auhinnaline 4.koht (jaanuar 2017)
5)  Viisivärtnake -  üleriigiline mudilaste konkurss Tartus. Kaisa Kalberg (Võhma mk) auhinnaline 6.koht. (1.mai 2017) 
6) EMLS-i  poiste- solistide konkurss „Poistelaul“. Maakondlikust eelvoorust pääses Lõuna- Eesti vooru (poolfinaal) 10 poissi. Poolfinaalist sai finaali edasi kaks poissi. Oliver Tõkke (Viljandi mk) saavutas oma vanuserühma laureaaditiitli (peapreemia)- veebruar- mai 2017
7)VNSO koori I kategooria (laulupeo kava ettelaulmise käigus)- aprill 2017	

21
	
Ugala teater – Katusekontsert ja jalutuspromenaadi avamine
	
Ugala teater korraldab lisaks etendustegevusele mitmeid sündmusi, mis on kantud soovist kaasa lüüa Viljandi linna kogukondlikus liikumises. Nii nagu kaks suve tagasi kujunes Trepimäel aset leidnud muusikalisest aktsioonist suviste hansapäevade üks publikurohkemaid sündmusi, nii muutus ka käesoleval suvel aset leidnud Ugala ajaloo esimene katusekontsert üheks hansapäevade suursündmuseks. Katusekontserdiga avati linnarahvale Ugala teatri jalutuspromenaad koos üheks ööks kerkinud pop-up näituse, tiigil ujuvate lõkete ning kunstiinstallatsiooniga. Kogu linnaosa taevalaotuse lõi aga särama suurejooneline valgusinstallatsioon. Ugala teatrimaja katuselt taevasse kerkinud valgusshow värvis linna majade siluetid, puuvõrad ja kirikutornid uudsesse värvigammasse.

22
	
Ugala teatri uus fassaadivalgus
	
Sügisel avati Ugala fassaadi ja katusetorni ääristav mastaapne valguslahendus, mis lööb alates septembrist igal õhtul pimedas öös särama, kui Ugala teatrimaja uksed on publikule avatud. Ugala
erinevates värvides särav valguslahendus, millega on sümboolselt tervitatud nii Soome100. tähtpäeva kui ka Ugala Vene ja Läti külalislavastajaid, on muutunud napi paari kuuga Viljandi linnakeskkonna
lahutamatuks osaks ja saanud fotograafide lemmikobjektiks ning Viljandi linnast läbisõitjate peamiseks põhipeatuskohaks.

Lisa 2

Viljandi linna kultuuripreemia
Vastu võetud 24.09.2015 nr 62
Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 3 punkti 2 ja § 14 lõike 1 alusel.

§ 1.  Viljandi linna kultuuripreemia (edaspidi preemia) määratakse Viljandi linnas tegutsevale füüsilisele või juriidilisele isikule (isikute grupile) või muule ühendusele, mis ei ole juriidiline isik, väljapaistva tegevuse eest kultuuri edendamisel või saavutuse eest kultuuri valdkonnas.

§ 2.  Preemia määramisel arvestatakse konkreetseid saavutusi kalendriaasta vältel kultuuri valdkonnas, tulemuslikkust kultuurielu korraldamisel, panust kultuurielu propageerimisel.

§ 3.  Igal aastal määratakse kuni kaks preemiat. Preemia suurus on 1000 eurot (pärast riigi poolt kehtestatud maksude mahaarvamist). Preemia saaja nimi (nimed) kantakse Viljandi linna auraamatusse.

§ 4.  Ettepaneku preemia kandidaadi kohta võivad Viljandi Linnavalitsusele teha kõik soovijad.

§ 5.  Preemia kandidaadid esitatakse iga aasta 31. detsembriks. Viljandi Linnavalitsus edastab kandidaatide nimekirja Viljandi Linnavolikogu (edaspidi volikogu) kultuurikomisjonile (edaspidi komisjon).

§ 6.  Komisjon arutab kandidatuurid läbi. Komisjonil on õigust sarnase sisuga ettepanekud liita ja sellest tulenevalt täiendada. Komisjon valib esitatud kandidaatide hulgast eelistatuimad kandidaadid ja esitab ettepaneku volikogu koordinaatorile üks päev enne jaanuarikuu volikogu istungit.

§ 7.  Volikogu määrab preemia(d) komisjoni ettepaneku alusel oma jaanuarikuu istungil.

§ 8.  Põhjendatud kaalutlustel võib volikogu jätta preemia välja andmata.

§ 9.  Preemia kantakse preemia saaja arvelduskontole jooksva aasta 24. veebruariks. Preemia saaja tunnustamine toimub Eesti Vabariigi aastapäeva tähistamise kontsertaktusel või preemia saajale sobival ajal ning sobivas kohas.

§ 10.  Tunnistada kehtetuks Viljandi Linnavolikogu 27.11.2014 määrus nr 39 „Viljandi linna kultuuripreemia“.

§ 11.  Määrus jõustub kolmandal päeval pärast avaldamist Riigi Teatajas.

Peep Aru
Linnavolikogu esimees