EELNÕU 2018/69

								KOMISJONID:

eelarve- ja arengu-		
haridus-		
kultuuri- 	JK	
majandus-		
revisjoni-		
sotsiaal- 		

VILJANDI LINNAVOLIKOGU

OTSUS

29. märts 2018   nr
Tartu linna kandidatuuri Euroopa kultuuripealinna
tiitlile 2024 toetamine

Vastavalt Tartu linna pöördumisele sooviga sõlmida Viljandi linnaga koostööleping kandideerimiseks 2024. aasta Euroopa kulutuuripealinna tiitlile, tuginedes Viljandi kultuuriorganisatsioonide esindajate ühisele seisukohale ning kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 3  punkti 2 alusel Viljandi Linnavolikogu

o t s u s t a b:

1. Toetada Tartu linna kandidatuuri 2024. aasta Euroopa kultuuripealinna tiitlile.

2. Volitada Viljandi linnapead sõlmima koostöölepingut Tartu linnaga Euroopa kultuuripealinna projekti partnerina.

3. Käesoleva otsusega mittenõustumisel võib esitada 30 päeva jooksul otsuse teatavakstegemisest arvates:
1) vaide Viljandi Linnavolikogule aadressil volikogu@viljandi.ee või Linnu tn 2, 71020 Viljandi;
2) kaebuse Tartu Halduskohtule aadressil tmktartu.menetlus@kohus.ee või Kalevi tn 1, 51010 Tartu.

4. Otsus jõustub teatavakstegemisest.

(allkirjastatud digitaalselt)
Helir-Valdor Seeder
linnavolikogu esimees

Koostaja(d): Tiivi Tiido, Johan-Kristjan Konovalov
Esitatud: 12.03.2018
Esitaja: Viljandi Linnavalitsus			Ettekandja: Madis Timpson
Lk arv: 3
Hääletamine: nõudmisel

Seletuskiri
Tartu linna kandidatuuri Euroopa kultuuripealinna
tiitlile 2024 toetamine

Eelnõu eesmärk on Viljandi Linnavolikogu loal toetada Tartu linna kandidatuuri 2024. aasta Euroopa kultuuripealinna tiitlile. Tartu linna soovil ja ettepanekul on Viljandi linnal tänu võimaliku koostööleppe sõlmimisele osaleda Euroopa kultuuripealinnaks kandideerimise projektis oma linna kultuuripotentsiaaliga. Projektis osalemine avardab linna väljundeid ja võimalusi rahvusvahelisel tasandil kultuurivaldkonnas laiemalt.

Euroopa kultuuripealinna tiitel on üks ihaldatumaid kultuuriprojekte Euroopas. 
Euroopa kultuuripealinnade traditsioon sai alguse 1983. aastal, kui sellise ettepaneku tegi endine näitleja, hilisem Kreeka kultuuriminister Melina Mercouri. Ettevõtmise mõte oli lähendada eurooplasi ning kinnitada maailmajao kultuurilist rikkust ja mitmekesisust.

Idee sai reaalsuseks 1985. aastal valitsustevahelise ettevõtmisena, mille esialgne nimetus oli Euroopa kultuurilinn. Projekti populaarsus aga üha kasvas ning 1999. aastal sai sellest Euroopa Liidu algatus. Neid linnu hakati nimetama Euroopa kultuuripealinnadeks.

Esialgu oli kultuuripealinnu üksainus, kuid pärast sajandivahetust on üldiselt tavaks, et igaks aastaks valitakse kaks linna. Ainus linn, mis on rohkem kui ühe korra Euroopa kultuuripealinna tiitlit kandnud, on Luxembourg, sest samanimelises riigis on linnade valik teatavasti ahtake.
Tänapäevaks on Euroopa kultuuripealinna algatusest saanud tõeline Euroopa Liidu lipulaev. See on Euroopa kodanike seas ilmselt enim tuntud ja üks hinnatumaid kultuurialgatusi.

Kultuuripealinna projekti puhul on fookuses kultuur kõige laiemas mõttes (teater, muusika, sport, haridus, teadus, sotsiaalvaldkond, keskkond jne). Suurem eesmärk on linna ja/või regiooni ümbersünd ja arengu tõstmine. Kultuuripealinna projekt on suur võimalus Tartule ja tervele Lõuna-Eestile.

Tartu linn pöördus koostöösooviga Viljandi linna poole veebruarikuu lõpul ning teemat tutvustav kohtumine toimus Viljandi linnavalitsuse ja kultuurivaldkonna esindajatele 1. märtsil. Tartlased näevad, et Kultuuripealinna projekti võiks olla kaasatud terve Lõuna-Eesti. Sealjuures jääb kogu korraldajapoolne vastutus Tartu linna kanda. Viljandi saab projektis osaleda täpselt sellises mahus nagu on meile jõukohane ja nagu meie kultuurirahvas seda soovib.

Peale Tartu linna poolt esitatud koostöösoovi esitlust toimusid arutelud Viljandi erinevate kultuurtegijatega ja nende üldine seisukoht on järgmine: 
Viljandi kultuuriinimesed on üksmeelselt seisukohal, et Viljandi peaks Tartuga koostööd tegema ja olema partneriks Kultuuripealinn 2024 konkursil. Viljandi saab seeläbi minimaalsete kultustega maksimaalse mainekujunduse jne. Projektis osalemine on suur võimalus siseriiklikult astuda partnerlusse lähedal oleva tõmbekeskusega ning seeläbi avardada oma piirkonna kultuuri- ja ka teiste sektorite projektide väljundeid.
Tartu Euroopa kultuuripealinna tiitlile kandideerimise projekti eelarve on kujunemise järgus. Koostööleppe sõlmimisel sätestatakse partnerite võimalikud eelarvelised kohustused.

(allkirjastatud digitaalselt)
Tiivi Tiido
haridus- ja kultuuriameti juhataja

(allkirjastatud digitaalselt)
Johan-Kristjan Konovalov
avalike suhete spetsialist