EELNÕU 2019/139

								KOMISJONID:

eelarve- ja arengu-	X	
haridus-	X	
kultuuri- 	X	
majandus-	X	
revisjoni-	X	
sotsiaal- 	X	
noortevolikogu	X	
seeniorite nõukoda	X	
saadikurühmad	X	

VILJANDI LINNAVOLIKOGU

OTSUS

31. jaanuar 2019   nr

Viljandi linna elutöö preemia

Viljandi Linnavolikogu 24.09.2015 määruse nr 61 “Viljandi linna elutöö preemia“ alusel ning
arvestades laekunud ettepanekuid Viljandi Linnavolikogu

o t s u s t a b:

1. Kinnitada salajase hääletuse tulemused.

2. Viljandi linna elutöö preemia saaja on ________________________.

3. Käesoleva otsusega mittenõustumisel võib esitada 30 päeva jooksul otsuse teatavakstegemisest arvates:
1) vaide Viljandi Linnavolikogule aadressil volikogu@viljandi.ee või Linnu tn 2, 71020 Viljandi;
2) kaebuse Tartu Halduskohtule aadressil tmktartu.menetlus@kohus.ee või Kalevi tn 1, 51010 Tartu.

4. Otsus jõustub teatavakstegemisest.

(allkirjastatud digitaalselt)
Helir-Valdor Seeder
linnavolikogu esimees

Koostaja(d): Johan-Kristjan Konovalov
Esitatud: 14.01.2019
Esitaja: Viljandi Linnavalitsus			Ettekandja: Helir-Valdor Seeder
Lk arv: 12
Hääletamine: poolthäälteenamus

Seletuskiri
Viljandi linna elutöö preemia

Eelnõu eesmärk on tunnustada füüsilist isikut, kelle aastatepikkune tegevus on avalikkuse poolt
kõrgelt hinnatud ja kelle kogu elutöö on positiivselt mõjutanud Viljandi linna arengut ja mainet.
Tunnustamine toimub Viljandi Linnavolikogu 24.09.2015 määruse nr 61 “Viljandi linna elutöö
preemia“ alusel ning arvestades laekunud ettepanekuid. Ettepanekuid esitati 16, kokku 10 isiku
tunnustamiseks. Ettepanekute põhjal koostati koondtabel.
Preemia suurus on 6000 eurot pärast riigi poolt kehtestatud maksete mahaarvamist. Ühe preemia
kogukulu linnale on 7500 eurot. Preemiaga kaasneb Viljandi linna aukiri ja Viljandi linna
teenetemärk.
Preemia antakse üle Eesti Vabariigi 101. aastapäevale pühendatud pidulikul kontsert-aktusel Ugala teatris 24. veebruaril 2019.

Statuut https://www.riigiteataja.ee/akt/402102015014 

	Kandidaat	Põhjendus	Esitaja	
1.	Tiit Aru	Tiit Aru Aru, Tiit, (15. IV 1940 Tallinn), kergejõustikutreener. Lõpetas 1958 Jõgeva kk-i ja 1962 TRÜ KKT. 1960 Tartu meister kõrgushüppes. Töötanud 1962–72 Võru 1. kk-i kehalise kasvatuse õpetajana ja Võru SK-s kergejõustikutreenerina. 1972–2009 olnud Viljandi SK-s kergejõustikutreener, a-st 1989 kergejõustikuseltsi Sakala treener (IV kutsetase, 2005). Kuulunud Jõu ja Sakala liikmeskonda. A-st 1989 kergejõustikuseltsi Sakala juhatuse liige, a-st 1995 esimees. Kergejõustikuliidu volikogu liige. Tegutsenud spordikohtunikuna (1982 vab kat). 2009 kuni tänaseni on vabatahtlik treener noorsportlastele. Tiit Aru on aastakümneid pühendunult tegelenud Viljandimaale sportimisvõimaluste loomise ja nende parendamisega, leides vahendeid ja sponsoreid ning olles ise abiks nii nõu kui ka jõuga. Aru, Tiit on palju aastaid pühendunud treener, klubi esimees ja juhendaja. Kergejõustikuseltsi Sakala hing ning kauaaegne Viljandi spordikooli kergejõustikutreener, väsimatu organisaator ja eestvedaja, põhimõttekindel pedagoog ning väsimatu spordi propageerija. Kõrge motivatsiooniga ning rõõmsameelne ja mõistev inimene. Lühidalt tegevustest ja tunnustuste kokkuvõte: 1977 – treeningtöö kokkuvõttes KSÜ „Noorus Kesknõukogu“ kõigi individuaalalade treenerite konkursil 153 treenerite seas 9. koht 445,5 punktiga, kergejõustiku treeneritest 4. koht 1979 – Eesti NSV Haridusministeeriumi poolt autasustatud rinnamärgiga “Haridustöö eesrindlane“ 2004 - Eesti Vabariigi Haridus-ja Teadusministeeriumi Atesteerimiskomisjoni poolt antud tunnustus - Pedagoog- metoodik 2006 - Tiit Aru ViljandimaaAasta õpetaja, Aasta treener 2013 - Eesti Kergejõustikuliidu auhind Viljandis järjepidevalt kõigi 39 Valter Kalami mälestusvõistluse läbiviimisel tegutsemise eest 2014 - Euroopa Kergejõustikuliidu treeneri auhind: „Tunnustamaks tema väärtuslikku panust ja teenust meie sporti läbi suurepärase treeningtöö eest. Tema eeskuju on olnud inspiratsiooniks tema eakaaslastele ja ta on näidanud spordi kõrgemaid väärtusi“ 2016- Viljandimaa ekspertgrupi elutööpreemia 2017- Viljandimaa vapimärk Lühidalt õpilaste tulemustest: 1976 - Lvovis üleliidulisel koolinoorte spartakiaadil õpilase Aleksei Liseiski +Eesti koolinoorte 4x100 m teatejooksu võistkonna treener 1983 ja 1984 võistlesid tema õpilased Viljandi 5 KK võistkonnana üleliidulistel pioneeride neljavõistlusel Družba, saavutati vastavalt 9. ja 6. koht. 1984 aastal individuaalarvestuses Kuno Salur 4. koht 2002, 2004,2006,2007 - Eesti juunioride KV-tel Viljandi KJS Sakala võistkondadele I koht 2001,2005,2006,2007 - Eesti täiskasvanute KV-tel Viljandi KJS Sakala võistkondadele I koht 2003 - Istanbulis Euroopa juunioride KV C grupis Viljandi KJS Sakala III koht 2005, 2006, 2007 – Viljandimaa parim Viljandi KJS Sakala III koht 2005, 2006, 2007 – Viljandimaa parim spordiklubi 2006 - Võitsid õpilased Eesti Meistrivõistlustel eri vanusegruppides kokku 50 medalit 2006 - Tamperes Euroopa juuniorite KV C grupis Viljandi KJS Sakala II koht, pääs B gruppi 2007 - Võitsid õpilased Eesti Meistrivõistlustel eri vanusegruppides kokku 45 medalit 2007 - Gottbusis Saksamaal Euroopa juuniorite KV B grupis II koht, pääs A gruppi 2010. a.06.novembril õpilane Martin Lehemets tegi vasaraheites uue Eesti juunioride rekordi 74.15 2011- Õpilane Priit Sihver Euroopa juunioride MV- tel Tallinnas 15. koht odaviskes 68.47 (800g) Endised õpilased: Risto Mätas on odaviskes edukalt võistelnud OM-del, MM-il ja EM-il. Sulev Ilves (s.1958), Toomas Viigand (s.1963), Ahti Peder (s.1976), Marko Jänes (s.1983), Kristo Galeta (s.1983), Rauno Mätas (s.1984), Kristo Sild (s1992), Priit Sihver (s.1992). 2014 - Viljandimaa Spordiliidu aasta parima noore valimistel parimaks, Jander Heil ́i treener 2015 – Noor 12 aastane õpilane Kelly Heinpõld tuli vasaraheites (3,0kg) Eesti meistriks TB vanuseklassis uue Eesti rekordiga 48.10 m. Selline tulemus on 3,0kg vasaraga Viljandimaa rekorditeks T13-14, T15-16 ja T17-18 aastaste vanuseklassides. 2016- Kelly Heinpõld uuendas enda nimel olevaid Viljandimaa rekordeid kolmes vanuseklassis (13-14; 15-16; 17-18 aastaste vasaraheites ( 3,0 kg) 50.38 m Pärnus 17.09.16. Võitis C klassi meistrivõistlustel ja TV 10 olümpiastarti võistlustel kettaheites ja kuulitõukes kõik võistlused. 2017- Kelly Heinpõld võitis 4 Eesti meistritiitlit: sisemeistrivõistlustel kuul, suvel kuul, ketas vasar. 7 Viljandimaa rekordit eri vanuseklassides, Eesti TV 10 olümpiastarti kõigi aegade rekordid kuulitõukes 3, 0 kg 13.39 m ja kettaheites 0,750 kg 43.93 m. Balti meistritiitlid TU16.klassis kuulitõukes 3,0 kg 13.24 m, kettaheites 0,750 kg 44.22 m ja TU18 klassis kettaheites 1,0 kg 40.65 m. 2018- Kelly Heinpõld uuendas Eesti rekordeid TU16 vanuseklassis: kuulitõukes 3,0 kg 15.41 m, kettaheites 0,750 kg 49.08 m ja vasaraheites 3,0 kg 58.31 m.Viljandimaa rekordeid tuli Kellylt 4, Eesti meistritiitleid 4, Baltimaade meistritiitleid 2. Määratud EOK noorsportlase stipendium. Tegevused Viljandimaa spordielu arendamisel: 1972 a. 01.09. – 30.06.2009.a. Viljandi ( Laste ja Noorte) Spordikooli treener 1974 - muretses Viljandi 5 kk võimlasse heitevõrgu 1977 -1983 - Loodi Spordibaasi väljakute, hüppepaikade ja jooksuraja kapitaalne ümberehitus, kõrgus-ja teivashüppepaikadele liikuvad varikatused, hüppe- ja jooksuradade katteks 40 tonni kummiplaate 1983-1985 - saematerjali saamiseks metsas palkide tegemine+ hilisemad kaasnevad tegemised (prussid, lauad ) 1983-1984 - muretses traatvõrgu ja raudtorud, valmistati 48 heiteringi kaitseraami ehk 6 komplekti - 3 tk Loodi Spordibaasile, ülejäänud Abja KK, Suure- Jaani KK ja Viljandi 5 KK väljakutele. 1974 – 1994 - 20 aasta jooksul valatud 11 heiteringi platvormi, 6 neist Loodis, 4 Viljandis ja 1 Mustlas 1976 -1986 - hankis Moskva oblastist Tšehhovist 370 tonni rezdorplaate – Loodi Spordibaasi, Viljandi kilehalli, Viljandi 1 KK,Karksi-Nuia KK, Suure-Jaani KK,Võhma KK ,Abja KK , Mustla KK, Tihemetsa Tehnikumi. 1977 - hankis Viljandi kilehalli valgustamiseks vaskkaablit +TRL valgustid + paigalduse 1978-1979 valmistas Viljandi kilehallis ja Loodis kasutamiseks 20 poroloonmatti 2mx1m 15 cm paksuses, kaetud tugevast presentriidest kattega 1973 ja 1979 - täiendkoolitusel Moskvas Kehakultuuri Keskinstituudis 1976 -1990 - Moskvast toodud sadu paare naelkingi ( Tšehhi botas) 1981 - Tarvastu KK võimlasse heitevõrk koos ülespanekuga 1982 – 1988 korraldas 6 x kõrgushüppe show vabariigi ja Viljandimaa parematele 1984 – Loodi Spordibaasis 11. Valter Kalami mälestusvõistlus 1984 – Filmilõik Loodi Spordibaasist ringvaates „Nõukogude Eesti“ nr.14. Teemaks noorte spordisuvi, autor Peeter Tooming 1985 - pani kokku graveerimisaparaadi Viljndi LNSK-le, majanduslikult koolile kasulik töövahend 1988 - muretses Tallinnast Fortiuse firmast jõumasinate komplekti Viljandi LNSK Loodi Spordibaasi maksumusega 25000 rbl.komplekti Viljandi LNSK Loodi Spordibaasi maksumusega 25000 rbl.sponsori poolt tasutuna (J. Gagarini nim. Näidissovhoostehnikum). Sellest komlektist üks vahend töötab veel Viljandi Viilhallis 1990 – 1991 - vastu tulles maavanema hr. Rein Triisa palvele, asus tööle Viljandi Kalevi Spordikompleksi juhatajana, et pikka aega remondis olnud staadion saaks võistluskorda Staadion sai tehtud korda, abiks oli Loodi Spordibaasi rekonstrueerimise kogemus 1992 - jälle põhikohaga Viljandi LNSK. Linnavalitsuse loaga rajas Viljandi randa vasaraheiteringi, paigaldas kaitsevõrgu 1995 – 2013 - sai tehtud hüppeteivaste otsikuid toorkummist – tehtud joonis, vorm, leitud töökoda. Suurim tarbija oli Tartu Ülikool, ostjaid üle vabariigi 1995 aastast Viljandi KJS Sakala esimees 2000 - seadis kokku sponsorite abiga Viljandi Viilhallis ÜKE nurga. Tegi külmkapi kompressorist pallide pumpamiseks kompressori 2003 - uuesti atesteerimisel vanemtreeneri kutse 2005, 2006, 2007 – Viljandimaa parim spordiklubi 2006 - tegi Eesti Olümpiakomiteele projekti Viljandi Viilhalli heitenurga väljaehitamiseks, sai 72 tuhat EEK 2008 –Valmistas treeninguteks viilhallis sisevasarad ja siseodad 2008 - Euroopa juunioride A grupivõistlustel ei osaletud, rahaline sääst 150000 EEK 2008 - edukad võistlused Saksamaal Minden- Lübecki maakonnas 2008 - Viljandi Viilhalli tarbeks tegi 5 võimlemismatti sponsori abiga 2009,30.06. palgatöö lõpp Viljandi spordikoolis, jätkus vabatahtlik tegevus KJS Sakala treenerina 1972-2014 - tegutsenud kohtunikuna või peakohtunikuna 1434 võistlusel 2014 - Viljandimaa Spordiliidu aasta parima noore valimistel parimaks, Jander Heil ́i treener 2014 - KJS Sakalale uue võistlusdressi muretsemine sponsorite abiga kokku 42 komplekti 2015- Oktoobrikuus tekkis uus väljakutse spordibaasi arendamisel - heiteväljaku võimalik ehitamine Paalalinna kooli juures oleva viilhalli lähedale. 2016 – KJS Sakala pöördumise põhjal Viljandi Linnavalitsuse ja Maavalitsuse tegutsemisel sai seni riigile kuuluvast maast munitsipaalmaa. 03.10.2016.a.Viljandi Linnavalitsuse poolt luba Paala tee 50 A krundil alustada tegutsemist, Vabatahtlike abiga heiteväljaku pind puhastatud prahist ja võsast. 2017. Ehitusluba. Arenes aktiivgrupp: TiitAru, Martin Lehemets, Jan Tõllasson, Rivo Haljaste, Loit Kivistik, Juhan-Mart Salumäe, Priit Sihver, Päivo Nõmmik, Allan Allik,Mati Märtson, Sulev Ilves. Sotside katuserahast 6000,00 € ehituseks. Sügisel haljendas väljakul muru. 2018 – Tänu Jan Tõllassonile jätkuvale organiseerimisele, OÜ Stone House juhatuse esimehe Rivo Haljaste abistavalt mõistvale suhtumisele, VMT Tehased AS-ist Martin Lehemets, VMT Betoonist Loit Kivistik ja veel paljude vabatahtlike tööle valmis heiteväljak treeninguteks 21. oktoobril. Sotsidelt toetus inventari muretsemiseks 5000,00 € .2019.a. ehitus jätkub ohutuse tagamiseks piirdeaedade ehitusega, soojaku muretsemisega inventari hoidmiseks ja varikatuste tegemiseks.	Monika Heinpõld	
2.	Ruuben Rahumets	Esitan elutöö preemia kanditaadiks Ruuben Rahumetsa. Kandidaat on oma erialase arstliku (anestesioloog) tegevusega andnud suure panuse nii Viljandi kui ka teiste inimeste tervise parandamisse ja hoidmisse. 46 tööaasta jooksul on tema osalusel teostatud 24709 narkoosi operatsiooni, millel tihti on olnud elupäästev eesmärk. Praeguseks veteranpoliitikuna on aktiivselt osalenud paljude aastate jooksul Viljandi linna elanike huvide kaitsmisel ja paljude otsuste ning plaanide edendamisel ja elluviimisel.	Aino Rull	
3.	Milvi Vares	Aastakümnetepikkuse  pühendumuse  ja  südamega  tehtud  tulemusliku  töö  eest  noorte kergejõustiklastega Viljandi Spordikoolis ning Viljandi Kergejõustikuseltsis Sakala.
Milvi  Vares  on  töötanud  1975.  aastast  Viljandi  Spordikoolis  kergejõustikutreenerina  ja osalenud alates asutamisest Viljandi Kergejõustikuseltsi Sakala tegevuses treeneri ning praegu ka juhatuse liikmena. 
Kuna 72-aastane Milvi on otsustanud 2019. aasta sügisest aktiivse treeneritöö lõpetada (ehkki 2018. aastal taasomistatud vanemtreeneri kutse kehtib 2022. aastani), siis on just 2019. aasta ajastuse  poolest  sobivaim  talle  Viljandi  linna  elutöö  preemia  andmiseks.  Märgilise tähendusega on ka see, et just 2019. aastal täitub Milvil 50 aastat treeneristaaži.  
Saaremaal sündinud ja pärast Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna lõpetamist (1969) kuus aastat  (1969–1975)  Saaremaa  Spordikoolis  (tollase  nimega  Kingissepa  Laste  ja  Noorte Spordikool) töötanud Milvi on 44 aastat oma elust pühendanud Viljandi kergejõustikule ning lastele ja noortele. Igapäevane töö on tähendanud treeninguid, võistlusi, laagreid ning seda sageli  ka  nädalavahetustel  ja  puhkuse  ajal.  Milvi  on  suurema  osa  oma  tööajast  veetnud Paalalinna viilhallis (varem ka kilehallis), Viljandi staadionil ja lugematul arvul võistlustel Eestimaa eri paigus. Lisaks treeneritööle on ta aidanud korraldada kergejõustikuvõistlusi ja olnud enamikul neist ka kohtuniku rollis. 
Viljandi lapsi ja noori, kes on 44 aasta jooksul Milvi juures kergejõustikutreeningutel käinud, on kokku väga-väga palju. Osa neist on trennis käinud aasta või paar, kui on ka selliseid tüdrukuid, kes on treeninud järjepidevalt kogu kooliaja ehk 1. klassist 12. klassi lõpetamiseni. Lisaks mälestustele treeningutest, võistlustest ja laagritest on Milvi tüdrukutele kaasa andnud liikumisharjumuse  ning  spordiarmastuse.  2013.  aastal  ajalehes  Sakala  ilmunud  artiklis „Lapsed annavad treenerile palju energiat ja panevad silma särama“ ütles Milvi, et lastele, eriti tänapäeva kirevas ja valikuid tulvil maailmas, on kõige olulisem õpetada järjekindlust. 
Omamoodi tunnustus tehtud tööle on seegi, kui Milvi endised õpilased tulevad staadionile, et koos oma lastega talle tere öelda. Milvi praegustes treeningrühmades on ka tema endiste õpilaste lapsi, kellele ta mõnikord naljaga pooleks ütleb, et on nende vanaema. Üks kunagine õpilane saadab Milvile juba aastakümneid igaks sünnipäevaks lilli. 
2013. aastal Sakalas ilmunud artiklis rääkis Milvi, et kõige rohkem motiveerivad treenerit laste säravad silmad ja siirus. „Ükskord tuli väike õpilane minu juurde ja lausus, et aitäh ilusa aasta eest. Sellised hetked teevad silma märjaks ja annavad edaspidiseks jõudu juurde.“ 
Ehkki  noortetreeneri  kirkaimateks  saavutusteks  jäävad  enamasti  Eesti  noorte meistrivõistlustelt  võidetud  medalid  ja  sportlaste  jõudmine  Eesti  noortekoondisesse,  on õpilaste hulgas neid, kes on jõudnud medalivõiduni ka Eesti täiskasvanute meistrivõistlustel ning jätkavad sportlasena ka pärast  gümnaasiumi lõpetamist. Milvi endistest õpilastest on parim  näide  Kati  Ojaloo,  kes  pärast  Viljandi  Spordikooli  lõpetamist  (2009)  on  tulnud vasaraheites viis korda Eesti meistriks, püstitanud mitu Eesti rekordit ja võistelnud 2014. aastal Euroopa meistrivõistlustel, kus sai 22. koha. 
Aastatel 2015–2018 on Milvi õpilased võitnud Eesti meistrivõistlustelt eri vanuseklassides kokku 21 medalit. 2018. aastal saavutasid Eesti noorte meistrivõistlustel parimaid tulemusi Gerli Endrekson (suvistel meistrivõistlustel kuldmedal kettaheites ja hõbemedal kuulitõukes, talvistel  meistrivõistlustel  kuldmedal  kuulitõukes),  Helin  Toom  (suvistel  meistrivõistlustel hõbemedal kõrgushüppes ja pronksmedal teivashüppes, talvistel meistrivõistlustel hõbemedal teivashüppes  ja  pronksmedal  kõrgushüppes),  Helene  Metsmaa  (suvistel  meistrivõistlustel pronksmedal vasaraheites ja talvistel meistrivõistlustel pronksmedal kuulitõukes).  
Milvi  on  aastakümneid  osalenud  oma  õpilastega  edukalt  noorte  kergejõustiklaste võistlussarjas  „TV  10  olümpiastarti“.  Tema  tüdrukud  on  püstitanud  erinevatel  aladel võistlussarja  rekordeid  (Maret  Komarova  kõrgushüppes,  Rety  Estorn  tõkkejooksus,  Anu Vares  kettaheites),  tulnud  mitmevõistluse  võitjaks  (Kristi  Viies,  Maret  Komarova,  Marta Okas) ja jõudnud palju kordi esikolmikusse nii üksikaladel kui ka mitmevõistluses. 2018. aastal  tuli  Viljandi  Kesklinna  Kool  koolide  arvestuses  „TV  10  olümpiastarti“  47.  hooaja üldvõitjaks  ning  suure  panuse  sellesse  andsid  Milvi  õpilased  Anabel  Sarapuu  ja  Helene Metsmaa. 
„TV 10 olümpiastarti“ 48. hooaja I etapil, mis toimus 8. detsembril 2018, võistlesid Milvi õpilased  edukalt  kuulitõukes:  Gerli  Endrekson  (Viljandi  Paalalinna  Kool)  saavutas kuulitõukes teise ja Helene Metsmaa (Viljandi Kesklinna Kool) kolmanda koha. 
Treeneritöö suurimaks plussiks on Milvi nimetanud rõõmu, mida lapsed pakuvad. „See tunne, kui õpilane näitab häid tulemusi, on lihtsalt kirjeldamatu. Pealegi on tore näha, kui nad ise oma saavutusega rahule jäävad. Kui mu õpilastel läheb hästi, siis rõõmustan koos nendega. Kui võistlus ebaõnnestub, siis kurvastame koos.“ Ehkki treeneriamet kingib palju rõõmu, tunnistab  Milvi,  et  see  on  raske  ja  peab  olema  kutsumus.  „Näiteks  kui  näed,  et  laps  on andekas, aga ei taha trennis käia, kulub palju energiat tema tagantutsitamisele.“ 
2018. aasta sügisel tunnustati Milvi Varest Euroopa Kergejõustikuliidu treeneritöö auhinnaga. (Euroopa Kergejõustikuliidu presidendi Svein Arne Hanseni allkirjaga tänukirjal on järgmine tekst: „In  recognition  of  her  valuable  contributions  and  service  to  our  sport  through excellence in coaching, and after consideration by an appointed jury, this European Athletics Coaching  Award  is  presented  to  Milvi  Vares.  Her  example  has  been  an  inspiration  for  her peers and demonstrated the highest values of athletics.”)
Selgituseks: 
Esitan Milvi Varese kandidatuuri nii tema endise õpilasena ja Viljandi Spordikooli 1998. aasta  lõpetajana kui  ka  tütrena,  kes  on  ema aastakümnetepikkust  tööd ning  pühendumust lähedalt näinud. Olen kindel, et Milvi  kandidatuuri toetavad väga paljud tema endised ja praegused õpilased ning kolleegid. Kunagine õpilane Maris on treener Milvi kohta kirjutanud nii: „Arvan, et osa särtsust ja särast ja meie rõõmsast olekust saime just tema trennidest kaasa.“ Gerli Endrekson rääkis „TV 10 olümpiastarti“ 48. hooaja avasaates Milvist järgmiselt: „Ta on hästi tore ja sõbralik ja on rõõmus, kui sul hästi läheb.“ 
Emaei tea, et ma ta Viljandi linna elutöö preemia kandidaadiks esitan. (Kui teaks, siis ta ilmselt ei lubaks mul seda teha.) Milvi ise on ühes intervjuus öelnud, et treener on nagu ema – ta ei oota lastelt tänu. Seetõttu arvan, et Viljandi linna elutöö preemia on Milvile tema pool sajandit kestnud treeneritöö eest vääriline tänu. Tänu selle eest, et ta on tegelenud Viljandi laste ja noortega, äratanud ning hoidnud neis huvi kergejõustiku ja spordi vastu laiemalt ning treeninud tüdrukuid nii, et nad on saavutanud silmapaistvaid tulemusi, võitnud medaleid ja hoidnud Viljandit edukalt Eesti kergejõustikukaardil.	Anu Vares	
4.	Helle Paldra	Tantsuõpetaja-pedagoog, kelle käe all on paljud, alates lastest ja lõpetades vanemaealistega, saanud professionaalset tantsukoolitust. Õpetaja, kes teeb oma tööd südamega ja pühendunult.	Viljandi Linnavolikogu saadikurühm Eesti Reformierakond	
5.	Veljo Aava	Viljandi staažikamaid füüsikaõpetajaid Veljo Aava, kelle käe all on õppinud mitmeid kümneid süvaklasse füüsikat. Suur isikskus ja õpetaja suure algustähega.	Viljandi Linnavolikogu saadikurühm Eesti Reformierakond	
6.	Enn Kose	Ugala teater esitab elutöö preemia nominendiks Ugala pikaaegse teatrijuhi Enn Kose. Enn Kose kogu töömehe tee on möödunud Viljandis ja Ugala teatris. Asunud pärast Tallinnfilmi õppestuudio lõpetamist 24-aastasena (1963.a.) Ugalas tööle näitlejana ning mängides peaosi paljudes lavastustes, asus ta 1973.aastal tööle Ugala teatri direktorina ning töötas sellel ametikohal 27 aastat. Direktoritöö kõrvalt lõpetas Enn Kose Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. 2000-2009.a. töötas Enn Kose Ugala majandusjuhatajana. Tema suureks teeneks Viljandi linna ees on ja jääb Ugala uue hoone väljavõitlemine, projekteerijaile lähteülesannete formuleerimine ning tellija järelevalve teostamine hoone ehituse ajal (1975-1981). Pärast maja valmimist oli just Kose hoole ning südamega tehtud töö selleks, mis võimaldas maja ekspluateerida Viljandi linna puhta ja kauni esindussaalina 35 aasta jooksul. Pärast rekonstrueerimise lõppu säilitab hoone ka nüüd nii oma senise välisilme kui sisekujunduse. Direktoriameti kõrvalt jätkas Enn Kose tegutsemist näitlejana ning on Ugala laval loonud üle poolesaja suurema ja väiksema rolli. 1985. aastal omistati Enn Kosele teenelise kunstitegelase aunimetus. Viimastel aastatel pensionärina, on Enn jäänud endiselt Ugalale oluliseks inimeseks. Ta on alati lahkelt nõus aitama, kui tema suurest kogemusest ja ajalootundmisest tänastel Ugala juhtidel abi võib olla. Enn Kose on kindlasti väärt tunnustamist Viljandi linna elutööpreemiaga, sest Viljandi kultuuritempel Ugala teater on olnud Ennu elutöö.	Mari Nurk	
7.	Peeter Jürgens	Teeme ettepaneku anda elutööpreemia 2018. aastal Ugala kauaaegsele näitlejale Peeter Jürgensile (s. 10. märtsil 1939), kes on olnud Ugalaga seotud alates 1965. aastast. Alates 1966. aastast on ta töötanud Ugalas näitlejana. Aastail 1994-2000 oli eraettevõtja, kuid pöördus seejärel tagasi Ugalasse. Oma väga pika näitlejatee jooksul on ta mänginud sadu meeldejäävaid rolle. Teatritöö kõrvalt on Jürgens mänginud filmides "Kõrboja peremees" (Miku rollis; Tallinnfilm, 1980) ja "Kertu" (Juhani rollis; 2013) ning osalenud seriaalis "Õnne 13" (Bruno rollis). 1986. aastal sai ta ENSV teenelise kunstniku nimetuse. 2001. aastal tunnistati ta Ugala parimaks meesnäitlejaks. Peeter Jürgens on mänginud väga erinevates rollides ja pakkunud Viljandimaa ja Eestimaa rahvale vaatamis- ja mõtlemisrõõmu 52 aasta jooksul. Tema sadadest rollidest võib esile tõsta pea- ja kõrvalosi järgmistes näidendites: Helepunane lilleke, Kasuema, Mürgi perenaine, Suvi, Kured lendavad, Juudit, Prints ja kerjus, Trooja hobune, Aladini imelamp, Idioot, Lood Viljandi paadimehe aegadest, Misantroop, Kihnu Jõnn, Rahva sõda, Vennad Lautensackid, Kuldrannake, Othello, Häda mõistuse pärast, Seitse venda, Rummu Jüri, Kuningas Lear, Nukitsamees, Helisev muusika, Kevade, Lumivalgeke, Toomas Nipernaadi, Triumfikaar, Aarete saar, Keisri hull, Kolm meest paadis, Linnapea, Artur Rinne jne.jne. Viimastest osatäitmistest meenub Peeter Jürgensi suurepärane osatäitmine näidendis Meistrite liiga.	Isamaa saadikurühm	
8.	Urve Bergman	Suusaspordi eriala,murdmaasuustamise legend ja uhkus. Meeletu töökus, visadus ja pühendumus oma erialal. Töötab treenerina alates aastast 1963. Tulemusena on Viljandist sirgunud olümpialased Meelis Aasmäe, Evelin Peterson ja Algo Kärp.	Maie Tammemäe	
9.	Ruuben Rahumets	Arst-anestesioloog, kes on narkoosi andnud ja uinutanud enam kui 20 000 inimest. Enam kui 45 aastat töötanud arstina Viljandi Haiglas. Suurepärane kolleeg kaastöötajatele ning pühendunud arst, kes tänaseni töötab ja aitab arstina patsiente. Pikaajaline töö ametiühingu juhina meditsiinitöötajate palgaläbirääkimistel ning töötingimuste parandamisel ja tervishoiutöötajate õiguste eeskõnelejana. Aasta arst 1973 Viljandis. Oma tööga ning isikliku eeskuju ja residentide õpetajana väärib RUUBEN RAHUMETS elutöö preemia kandidaadiks esitamist.	Helmen Kütt	
10.	Tiit Aru	Tiit Aru on nelja kümnendi jooksul vedanud eest Viljandimaa Kergejõustiku Seltsi Sakalat. Tema aastatepikkuse töö tulemusena on Viljandimaalt sirgunud hulganisti Eesti meistreid ja medaliste kergejõustiku noorte ja täiskasvanute meistrivõistlustel. Võib välja tuua mõningad nimed: Ahti Peder, Risto Mätas, Teet Kivirand, Teet Meerits, Martin Lehemets, Kelly Heinpõld jpt. Tänu temale on Sakala klubi püsinud aastakümneid Eesti parimate kergejõustikuklubide seas. Ka täna, pärast aktiivse treeneriameti lõppu pingutab ta selle nimel, et juba kevadel saaks avada Paalalinnas uut heiteväljakut, et aidata kaasa tublide sportlaste pealekasvule.	Viljandi linnavolikogu Sotsiaaldemokraatide saadikurühm (Esindaja: Juhan-Mart Salumäe)	
11.	Enn Kose	Enn Kose kogu töömehe tee on möödunud Viljandis ja teatris „Ugala”. Asunud pärast Tallinn filmi õppestuudio lõpetamist 24-aastasena (1963.a.) „Ugalas” tööle näitlejana ning mängides peaosi paljudes lavastustes, asus ta 1973.aastal tööle „Ugala „teatri direktorina ning töötas sellel ametikohal 27 aastat. Direktoritöö kõrvalt lõpetas Enn Kose Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. 2000-2009.a. töötas Enn Kose „Ugala” majandusjuhatajana. Tema suureks teeneks Viljandi linna ees on ja jääb „Ugala” uue hoone väljavõitlemine, projekteerijaile lähteülesannete formuleerimine ning tellija järelvalve teostamine hoone ehituse ajala (1975-1981). Pärast maja valmimist oli just Kose hoole ning südamega tehtud töö selleks, mis võimaldas maja ekspluateerida  Viljandi linna puhta ja kauni esindussaalina 35 aasta jooksul. Pärast rekonstrueerimise lõppu säilitab hoone ka nüüd nii oma senise välisilme kui sisekujunduse. Direktoriameti kõrvalt jätkas Enn Kose tegutsemist näitlejana ning on „Ugala” laval loonud üle poolesaja suurema ja väiksema rolli. 1985. aastal omistati Enn Kosele teenelise kunstitegelase aunimetus.	Viljandi linnavolikogu Sotsiaaldemokraatide saadikurühm (Esindaja: Juhan-Mart Salumäe)	
12.	Eero Järvekülg	Eero Järvekülg on kaasa aidanud Viljandi linna arengule nii Jakobsoni kooli direktori kui ka Viljandi linnavolikogu liikmena. Tema juhtimisel oli Jakobsoni kool vabariigi üks tugevamaid gümnaasiume reaalainetes. Viljandi linnavolinikuna on ta olnud hariduskomisjoni raudvara, kelle praktilised kui ka teoreetilised teadmised pedagoogikast on aidanud suunata linna hariduselu õiges suunas.	Viljandi linnavolikogu Sotsiaaldemokraatide saadikurühm (Esindaja: Juhan-Mart Salumäe)	
13.	Ruuben Rahumets	Ruuben Rahumets on teenekas Viljandimaa anestesioloog. Oma 40 tööaasta jooksul ta rohkem kui 20 000 korda inimesi narkoosi alla pannud, sealjuures kõik need korrad endale märkmikesse üles tähendanud. Tänu temale on tuhanded Viljandimaa inimesed saanud vajalikku abi ning sealjuures on ta üles täheldanud andmed, mis on olulised meie maakonna meditsiiniajaloo uurimisel. Ta on andnud oma olulise panuse linnavolikogu töösse läbi komisjonide ning olnud eeskujulik linnakodanik kõigi jaoks.	Viljandi linnavolikogu Sotsiaaldemokraatide saadikurühm (Esindaja: Juhan-Mart Salumäe)	
14.	Malle London	Malle London on pikaajaliselt hoolitsenud linna kunstielu ja visuaalse imidži eest.	Vilja Volmer-Martinson, Ditmar Martinson	
15.	Peeter Jürgens	Peeter Jürgens  on väga pikaaegne tuntud ja tunnustatud teater„Ugala“ näitleja, omamoodi üks teatri maskotte.Ugala teatri kõige vanem näitleja Peeter Jürgens alustas Ugala teatrisnäitlejana tööd 1965. aastal, kui ta vahetas Viljandi kultuurimaja kinotehniku töö teatri helitehniku ameti vastu. Ta on jäänud lavale kuni tänase päevani (ühtekokku 53  aastat)! Ühtekokku on ta laval olnud enam kui 175 lavastuses. Peeter on üks väheseid näitlejaid, kes  on  näinud  nelja  eri  Ugala  etappi –näitlejakarjääri alustas  ta  Koidu  seltsimajas  asunud  Ugalas,  kust  1981.  aastal  koliti  Vaksali  tänavale. Renoveerimiseks kulunud aasta veetsid näitlejad Ugala black box’is ja nüüd on teater tagasi uue kuue saanud majas Vaksali tänaval ja Peeter tagasi oma legendaarses garderoobis nr. 112 (Jürgens nimelt naerab, et tema garderoobi number olevat 112, sest tema on see näitleja, keda alati kutsuda võib, kui abi tarvis).
Üle kahekümne aasta oli Jürgens teatritöö kõrvalt tuntud ka kirgliku kaktusekasvatajana, kelle kogus oli üle 3000 kaktusetaime. Peeter: „Mingi hobi peab olema, ja mul on see loll omadus, et  kui  ma  midagi  teen,  siis  pean  minema  põhjani  välja.  Nüüd  on  mul  eeskujulik rahakogu. Enam-vähem kogu maakera on kaetud, vaid paar riiki, mida enam ei eksisteeri, on puudu!”Põhjalik on Jürgens olnud ka ühe väga tänuväärse ülesande juures: tema õlul on olnud Ugala arhiivi taastamine ja hooldamine.
Jürgens  ongi:  põhjalik,  kirglik  ja  väsimatult  uudishimulik. Peetri  teatritöö  kvaliteetimärgiks on  ridamisi  tunnustusi –1980ndatel  ENSV  teenelise  kunstniku  aunimetuse  andmisest  kuni Eesti teatri aastaauhindadel parimaks meesnäitlejaks tunnustamiseni aastal 2014.Endiselt  kõrgvormis  näitlejat  võib näha  Ugala  teatri  lavastustes  “Orpheus  allilmas”  ja “Sätendav  pimedus”.  Novembris  2018  jõuab  aga  publiku  ette  tunnustatud  näitekirjaniku Urmas   Lennuki   poolt   spetsiaalselt   Peetrile   ja   Luule   Komissarovile   kirjutatud   lavastus “Meistrite liiga”.	HELMUT  HALLEMAA, 
Viljandi Linnavolikogu  Eesti  Keskerakonna saadikurühma   esimees;   Eesti   Keskerakonna   Viljandi   linna   osakonna   esimees –Viljandi Linnavolikogu Eesti Keskerakonna saadikurühm; Eesti Keskerakonna Viljandi linna osakond	
16.	Enn Kose	Tema pikaajaline töö Ugala Teatri  juhina ja uue hoone püstitajana.	Tonio Tamra	

(allkirjastatud digitaalselt)
Johan-Kristjan Konovalov
avalike suhete spetsialist