Hoolduse seadmise, hooldaja määramise ja
hooldajatoetuse maksmise kord

Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1 ja § 22 lõike 1 punkti 5 ning sotsiaalhoolekande seaduse § 14 lõike 1, § 15 ja § 26 alusel

§ 1. Reguleerimisala
Käesolev määrus sätestab hoolduse seadmise, hooldaja määramise ja hooldajatoetuse maksmise tingimused ja korra. 

§ 2. Hoolduse eesmärk 
Hoolduse eesmärk on kõrvalabi, juhendamise ja järelevalve tagamine isikule, kes vaimse või kehalise puude tõttu vajab abi oma õiguste teostamisel ja kohustuste täitmisel.

§ 3. Mõisted 
Käesolevas korras kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses:
1) hooldusvajadusega isik – osalist või pidevat kõrvalabi, juhendamist ja järelevalvet vajav vaimse või  kehalise puudega isik;
2) hooldaja –Viljandi Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) sotsiaalameti spetsialisti (edaspidi spetsialist) poolt määratud täisealine teovõimeline isik, kes tagab hooldusvajadusega isikule vajaliku kõrvalabi, juhendamise ja järelevalve;
3) hooldus – vajaliku kõrvalabi, juhendamise ja järelevalve tagamine isikule, kes ei tule oma tervisliku seisundi tõttu iseseisvalt toime söömise, hügieenitoimingute, riietumise, liikumise või suhtlemisega või kes oma tegevuse või tegevusetusega võib tekitada kahju iseenda või teiste inimeste elule, tervisele või varale;
4) hooldajatoetus – linnavalitsuse poolt  kinnitatud suuruses hooldajale igakuiselt makstav rahaline toetus.

§ 4. Hoolduse seadmine ja hooldaja määramine

(1) Hooldus seatakse Eesti Rahvastikuregistri andmetel Viljandi linnas elavale hooldusvajadusega isikule.

(2) Hooldust ei seata üldjuhul täisealisele isikule, kes vajab kõrvalabi ainult majapidamistöödes, toidu- ja tarbekaupade kättesaamisel ning kelle ülalpidamiskohustusega isikud (abikaasa, vanem, täisealine laps, vanavanem või lapselaps) elavad samas korteris või majas. 

(3) Hooldust ei seata üldjuhul, kui isiku toimetulekut on võimalik tagada muude sotsiaalteenuste osutamise või muu abi osutamise teel.

(4) Hooldajaks võib määrata täisealise teovõimelise isiku, kelle alaline elukoht on Viljandi linnas või Viljandi linnaga piirnevas kohalikus omavalitsuse üksuses või kellel on reaalselt võimalik hooldust teostada ja kellele ei ole määratud rasket või sügavat puuet.

(5) Alaealisele hooldusvajadusega isikule võib hooldajaks määrata vanema, eestkostja või perekonnas hooldamise lepingu alusel hooldaja.

(6) Alaealise hooldusvajadusega isiku hooldajale ei määrata hooldajatoetust, kui:
1) ta saab töötutoetust või töötuskindlustuse hüvitist;
2) talle on määratud raske või sügav puue või kui ta saab riiklikku pensioni (sh töövõimetuspension või töövõimetoetus);
3) ta saab lapse hooldustasu kuni 3-aastase lapse hooldamise eest või ta saab vanemahüvitist;
4) lapse hooldamine on püsivalt tagatud teiste sotsiaal- või haridusteenustega, täiendavate toetuste või muu abi osutamisega.

(7) Ühele hooldajale võib määrata kuni kaks hooldusvajadusega isikut, kui hooldaja on neile võimeline tagama vajaliku hoolduse.

(8) Täisealisele hooldusvajadusega isikule seatakse hooldus ja määratakse hooldaja kuni:
1) määratud puude lõpptähtajani, kui lühema tähtaja määramist ei tingi hooldusvajadusega isikust või hooldajast tulenevad asjaolud;
2) tähtajalise elamisloa kehtivuse lõpptähtajani, kui hooldusvajadusega isik või hooldaja omab tähtajalist elamisluba.

(9) Alaealisele hooldusvajadusega isikule seatakse hooldus ja määratakse hooldaja kuni puudeastme ja rehabilitatsiooniplaani samaaegse kehtivusaja lõpuni. 

(10) Hooldus seatakse ja hooldaja määratakse hooldusvajadusega isiku nõusolekul. Alaealise hooldusvajadusega isiku puhul eeldatakse tema nõusolekut.

§ 5. Hooldaja kohustused
Hooldaja on eelkõige kohustatud:
1) tagama piisava kõrvalabi ja juhendamise hooldusvajadusega isikule, kes ei tule iseseisvalt toime liikumise, suhtlemise, söömise, hügieenitoimingute või riietumisega;
2) tagama hooldusvajadusega isikule järelevalve ja ohutuse, kui hooldusvajadusega isik oma tegevuse või tegevusetusega võib tekitada kahju iseenda või teiste inimeste elule, tervisele või varale;
3) teavitama spetsialisti hooldusega seoses tekkinud probleemidest;
4) teavitama spetsialisti hooldusvajaduse lõppemisest, edasist hooldust võimatuks muutvatest asjaoludest, hooldatava või hooldaja elukohavahetusest (teise kohaliku omavalitsuse üksuse haldusterritooriumile elama asumisel) kümne päeva jooksul asjaolude tekkimisest.
5) täisealise hooldatava ja tema pereliikmeid puudutavaid andmeid ning muud hooldusega seotud informatsiooni kasutama ainult teenuse eesmärkidest lähtuvalt ja osapoolte huvides.

§ 6. Hoolduse seadmise ja hooldaja määramise taotlemine
(1) Hoolduse seadmist ja hooldaja määramist taotlev hooldusvajadusega isik või tema seaduslik esindaja või peres hoolduslepingu alusel last hooldav isik esitab spetsialistile järgmised dokumendid: 
1) linnavalitsuse poolt kinnitatud vormikohase avalduse;  
2) võimalusel Sotsiaalkindlustusameti otsuse koopia puude raskusastme tuvastamise kohta või puudega isiku kaardi.
(2) Alaealisele hooldusvajadusega isikule hoolduse seadmise ja hooldaja määramise taotlemisel tuleb taotlusele lisada ka rehabilitatsiooniplaan.
(3) Hoolduse seadmise ja hooldaja määramise taotluse menetlemisel külastab spetsialist hooldusvajadusega isiku elukohta eesmärgiga hinnata  hooldusvajadust ning hooldaja võimalusi hooldusvajadusega isikule vajalikku kõrvalabi, juhendamist või järelevalvet tagada.

 (4) Hoolduse seadmise ja hooldaja määramise korduva taotlemise korral ei ole vaja hindamist  korrata, kui hooldusvajadus  ja hooldaja sobivus on tuvastatud vähem kui kolm aastat tagasi.      
 (5) Puuduste esinemisel taotluses või esitatud dokumentides esitab spetsialist nõude puuduste kõrvaldamiseks. Spetsialistil on vajadusel  õigus nõuda taotlejalt lisaandmeid või -dokumente. Tähtajaks puuduste kõrvaldamata jätmisel või lisadokumentide mitteesitamisel jäetakse avaldus rahuldamata.
(6) Hoolduse seadmise ja hooldaja määramise või sellest keeldumise otsustab spetsialist.

§ 7. Hooldajatoetuse maksmine
 (1) Hooldajatoetust makstakse hooldajaks määratud isikule otsuse tegemise kalendrikuule järgnevast kalendrikuust ning makstakse välja igakuiselt hiljemalt kalendrikuu viimasel tööpäeval.  
(2) Hooldaja on kohustatud viivitamata, kuid mitte hiljem kui 10 päeva jooksul, teavitama spetsialisti asjaolude tekkimisest, mis toovad kaasa:
1) hooldajatoetuse maksmise lõpetamise või selle suuruse muutumise;
2) hooldajatoetuse saaja eest vastavalt sotsiaalmaksu seadusele sotsiaalmaksu tasumise kohustuse tekkimise või äralangemise.

(3) Hooldajatoetust ei maksta, kui hooldusvajadusega isik või tema seaduslik esindaja on teadvalt andmeid varjanud või valeandmeid esitanud.

(4) Hooldajatoetuse suuruse kinnitab linnavalitsus.

§ 8. Hooldajatoetuse maksmise peatamine
(1) Hooldajatoetuse maksmine peatatakse spetsialisti otsusega:
1) kui hooldusvajadusega isik või hooldaja viibib järjest üle ühe kuu haiglaravil;
2) kui hooldaja ei saa ajutiselt osutada hooldusvajadusega isikule hooldust, kõrvalabi ja järelevalvet.

(2) Hooldajatoetuse maksmise peatamise asjaolude äralangemisel jätkatakse toetuse maksmist nende asjaolude äralangemisele järgnevast kuust.

§ 9. Hooldajatoetuse maksmise lõpetamine 
(1) Hooldajatoetuse maksmine lõpetatakse spetsialisti otsusega, kui:
1) hoolduse seadmise ja hooldaja määramise aluseks olevad asjaolud on ära langenud;
2) hooldusvajadusega isiku või hooldaja surma korral;
3) hooldaja tegevus hooldamisel ei vasta hooldatava vajadustele;
4) hooldusvajadusega isik soovib uue hooldaja määramist;
5) hooldusvajadusega isik on asunud hoolekandeteenusele;
6) hooldaja ei vasta enam käesolevas korras sätestatud tingimustele.

(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaoludest teavitab hooldusvajadusega isik või hooldaja spetsialisti. Spetsialistil on õigus lõpetada hooldajatoetuse maksmine omal algatusel, kui ta saab teadlikuks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaoludest.

§ 10. Toetuse tagasinõudmine
Linnavalitsusel on õigus toetus tagasi nõuda, kui  hooldusvajadusega isik või tema seaduslik esindaja on teadvalt andmeid varjanud või valeandmeid esitanud.