EELNÕU 2020/298

								KOMISJONID:

eelarve- ja arengu-	X	
haridus-		
kultuuri- 		
majandus-		
revisjoni-		
sotsiaal- 	JK	

VILJANDI LINNAVOLIKOGU

OTSUS

26. november 2020   nr

Sihtasutuse Viljandimaa Hoolekandekeskus
tegevuse lõpetamine

Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 24, sihtasutuse seaduse § 43 punkti 1 ja SA Viljandimaa Hoolekandekeskuse põhikirja punkti 11.2 alusel Viljandi Linnavolikogu

o t s u s t a b:

1. Lõpetada SA Viljandimaa Hoolekandekeskus tegevus ning likvideerida sihtasutus. 

2. Likvideerimine korraldada linnavalitsusel kooskõlas seaduse ja sihtasutuse põhikirjaga.

3. Käesoleva otsusega mittenõustumisel võib esitada 30 päeva jooksul otsuse teatavakstegemisest arvates:
1) vaide Viljandi Linnavolikogule aadressil volikogu@viljandi.ee või Linnu tn 2, 71020 Viljandi;
2) kaebuse Tartu Halduskohtule aadressil tmktartu.menetlus@kohus.ee või Kalevi tn 1, 51010 Tartu.

4. Otsus jõustub teatavakstegemisest.

(allkirjastatud digitaalselt)
Helir-Valdor Seeder
linnavolikogu esimees

Koostaja(d): Livia Kask
Esitatud: 
Esitaja: Viljandi Linnavalitsus			Ettekandja: Janika Gedvil
Lk arv:
Hääletamine: koosseisu häälteenamus

Seletuskiri
Sihtasutus Viljandimaa Hoolekandekeskus tegevuse lõpetamine

Eelnõu eesmärk on lõpetada SA Viljandimaa Hoolekandekeskus tegevus selleks, et asutada Viljandi linna kodanikele eelkõige üldhooldusteenuse pakkumiseks Viljandi Linnavalitsuse  hallatav asutus Viljandi Hoolekandekeskus. 

Eelnõuga seonduvalt on esitatud Viljandi Linnavolikogule eraldi eelnõu linnavalitsuse hallatava asutuse Viljandi Hoolekandekeskus asutamiseks. Sihtasutuse (edaspidi SA) likvideerimisel lähevad SA allesjäänud varad pärast võlausaldajate nõuete rahuldamist kooskõlas SA põhikirjaga üle hallatavale asutusele Viljandi Hoolekandekeskus.

Sihtasutuste seaduse § 43 punkti 1 kohaselt lõpetatakse SA asutajate otsusega, kui see asutajate õigus on ette nähtud põhikirjas. SA Viljandimaa Hoolekandekeskuse põhikirja punkti 11.2 kohaselt otsustab lõpetamise asutaja. Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 24 kohaselt on SA lõpetamise otsustamine volikogu ainupädevuses. SA likvideerimise sisuline korraldamine on otstarbekas delegeerida linnavalitsusele. 

Viljandi linn koos teiste asutamise ajal eksisteerinud omavalitsusetega (Saarepeedi vald, Paistu vald, Viiratsi vald) asutas 2007. aastal üldhooldusteenuse osutamiseks SA Viljandimaa Hoolekandekeskuse, mis asutati selleks, et kasutada ühiselt rahalisi vahendeid Viiratsis aadressil Lastekodu 6 asuva hoone renoveerimiseks ning hoonesse üldhooldusteenuse pakkumiseks sobiva koha rajamiseks. Tänaseks on SA need eesmärgid täitnud ja üldhooldusteenuse osutamine hoones toimib. Samas on seoses haldusreformiga oluliselt muutunud SA asutajate koosseis - SA asutajaliikmetest on alles vaid Viljandi linn, kuna valdade ühinemistega on vallad kaotanud oma asutajastaatuse. Teisisõnu on olukord juriidiliselt muutunud sedavõrd, et SA on nüüdseks pelgalt Viljandi linna poolt kureeritav SA.

Linnakodanikele kvaliteetsema üldhooldusteenuse tagamiseks on ettepanek lõpetada SA tegevus ja jätkata üldhooldusteenuse pakkumist linna hallatava asutusena (edaspidi HA). HA-na üldhooldusteenuse pakkumisel saab juht keskenduda klientidele ja personalile ning teenuse kvaliteedi tagamisele, kuna ta ei pea asutuse juhtimisel tegelema kõikide ülesannetega iseseisvalt nagu SA puhul, sest teatud küsimustega tegelevad või aitavad tegeleda linnavalitsuse ametid. Näiteks arvete ja töötasude maksmisega tegeleb rahandusamet, kinnisvaraga kinnisvara haldusamet, õigusalastes küsimustes aitab õigusteenistus, asjaajamisega asjaajamisteenistus, IT-ga IT teenistus, teenuse sisuga seonduvates küsimustes võimalik konsulteerida sotsiaalametiga jne. 

Siinkohal toome välja ka SA ja HA erinevused. SA on eraõiguslik juriidiline isik, mis on loodud vara valitsemiseks ja kasutamiseks põhikirjaliste eesmärkide saavutamiseks. SA asutatakse teatud konkreetse spetsiifilise eesmärgi täitmiseks. Asutaja määrab nõukogu, mis laiemas plaanis juhib SA-d ja mille tulemuslikkus sõltub paljuski selle koosseisust. Asutaja omab kontrolli nõukogu kaudu, nõukogu omab kontrolli juhatuse liikme kaudu, kes juhib asutuse igapäevast tegevust. Järelevalvet teostanud ametite SA-le tehtud ettekirjutuste adressaat on linnavalitsus, kui asutaja. 
 
Kohaliku omavalitsusüksuse HA on KOKS-i alusel KOV-i poolt loodud asutus. HA juhi võtab tööle linnapea. HA tegutseb linnavalitsuse poolt kinnitatud põhimääruse alusel.

Alljärgnevalt on välja toodud SA ja HA plussid ja miinused. Loetelu plussidest ja miinustest ei ole ammendav. Loetelu koostasid rahandusameti juhataja Marika Aaso, sisekontrolör Liivia Kruusmägi, linnaarengu spetsialist Reet Alev ja sotsiaalameti juhataja Livia Kask.

SA plussid ja miinused

Plussid: 
•	Asutuse juhtimine on detsentraliseeritud ning sõltumatu (sh poliitikast) oma otsustes. 
•	Juht saab (nõukogu kooskõlastusel) teha operatiivselt eelarveväliseid ja eelarveosasid või eelarveaastat ületavaid otsuseid.
•	Kiirem ja sõltumatum koostöö teiste teenuse ostjatega ja asutustega. 
•	Personalipoliitika iseseisvam. 
•	Paindlik ja mitmetest allikatest rahastamise võimalus. 
•	Võimalik omatulu teenida. 
 
Miinused:
•	Asutaja omab kontrolli nõukogu kaudu, nõukogu omab kontrolli juhatuse liikme kaudu, st asutajal puudub vahetu kontroll asutuse tegevuse üle. Linnal on asutajaõiguse teostamise võimalused piiratumad võrreldes HA-ga. 
•	Ei allu sotsiaalametile ja on iseseisev juriidiline keha, mis tegutseb turul nagu kõik teised eraõiguslikud teenuse pakkujad. Seega võib olla teinekord raskendatud Viljandi linna klientidele hooldusteenuse tagamine, kui tegemist keeruka hooldust vajava isikuga. 
•	Juhatuse liige ise valib lähtuvalt oma pädevusest ja äranägemisest, missugust infovoogu nõukogu juhtimiseks vajab. 
•	Piiratud vastutusvaldkonna ja ülesannete jaotusega organisatsioonil puudub toimiv sisekontrollisüsteem. 
•	Asutusel puudub linnavalitsuse poolne ootus ja eesmärk (linnavalitsus ei osale otseselt nõukogu juhtimises) ehk asutus ei ole oma tegevuses seotud linna arengukavaga. Samas rahataotluste puhul küsitakse seotust KOV-i arengukavaga. 
•	Nõukogu liikmed ei pruugi olla valdkonna või juhtimisalaste teadmistega ja võivad hakata majanduslikel või muudel põhjustel takistama asutuse arengut (sh kvaliteetse teenuse pakkumise tagamist). 
•	Linnavalitsusel või sotsiaalametil on keerulisem mõjutada asutuse juhtorganeid. Linnavalitsus saab vaid nõukogu tagasi kutsuda, kui see ei täida oma tööülesandeid, kuid linnavalitsusel puudub võimalus mõjutada juhtorganite töö kvaliteeti. Sotsiaalametil puudub igasugune võimalus mõjutada SA juhtorganeid (nt juhatuse liiget klientide teenusele võtmisel või mittevõtmisel). 
•	SA on linna tütarettevõte, tema tehingud konsolideeritakse linna majandusaasta aruandesse. Kuna juhtimine on linnavalitsuse otsesest mõjust kaugel, siis omame asutust, mis: 
o	oma tegevuse järelmitega mõjutab otseselt linna majandustulemust, aga mille tegevustele eelnevate otsuste tegemises linna juhtkond ei osale; 
o	oma tegevuse järelmitega mõjutab otseselt linna mainet, aga mille tegevustele eelnevate otsuste tegemises linna juhtkond ei osale. 
•	Kõik SA rahalised riskid on ka linna riskid, aga linn ei saa neid eriti maandada.
•	Valla esindajad on tänases SA nõukogus õigustatud nõudma, aga vald ei vastuta millegi eest, kohustusi tal ka pole. 
 
SA-na on tegemist linna tütarettevõttega, linn on ainus kohustustega isik SA vajaduste osas. Selles osas ei muutu hallatavaks asutuseks muutmisega midagi. Käibemaksueelist ka ei ole kummalgi juhul. SA ja HA puhul on linnavalitsuse vastutus ja riskid samad, mõlemal juhul vastutab lõpuks linnavalitsus. Kui juht ei ole pädev, saab nii SA kui HA puhul esimese vastutuse panna vigade eest talle. SA juhtimises osalemine on linnavalitsusest kaugel, HA puhul lähedal. 

KOV-i HA plussid ja miinused

Plussid: 
•	Asutus alluks linnavalitsuse vahetule juhtimisele ja kontrollile, st asutuse tegevuse üle on linnavalitsusel vahetu kontroll. Sotsiaalameti juhataja, kelle haldusalas asutus tegutseks, saab anda käske ja suuniseid, kontrollida asutuse tegevust, tegeleda klientide kaebustega jne. 
•	Asutusele kohalduvad Viljandi linna õigusaktid. 
•	Asutuse eelarve, tulud ja kulud on linnale nähtavad ja jälgitavad. 
•	Hoonega seonduva eest vastutab kinnisvara haldusamet. 
•	Personaliküsimustes on võimalik saada konsultatsiooni personalijuhilt. 
•	Juriidilistes küsimustes võimalik saada konsultatsiooni õigusteenistuselt. 
•	Üldhooldusteenuse osutamisega seonduvalt saab konsultatsiooni sotsiaalametilt. 
•	Raamatupidamise eest vastutab rahandusamet. 
•	Dokumendihaldust korraldab asjaajamisteenistus.
•	IT tugi on tagatud IT-teenistuse poolt. 
•	Linnavalitsuse poolt korraldatud ühishangetes osalemine. 
•	Asutuse juht saab keskenduda eelkõige teenuse osutamisele ehk klientidele ja personalile. 
•	Tagatud on üldine linnavalitsuse kontroll ja järelevalve asutuse õigusliku ja administratiivse tegevuse üle. 
•	Linnal on operatiivne ülevaade vabanenud hoolekande kohtadest ja kiire abi abivajajatele. 
•	Üheselt mõistetav juhtimine loob stabiilsuse ning heaolu töötajate ja klientide hulgas. 
•	Võimalik omatulu teenida. 
•	Keskendumine selgepiirilisele sihtrühmale (st eelkõige Viljandi linna kodanikele). 
•	Võimaldab allasutustes vajadusel lihtsamini ja kiiremini ümberkorraldusi teha (nt anda HA pädevusse mingi teenuse pakkumine või vahetada teenuse osutajat nt päevakeskuse ja hooldekodu vahel mingeid teenuseid ümber tõstes). 
•	Rahaliste vahendite taotlemise võimalus erinevatest fondidest säilib. 
•	Väheneb iseseisev otsustusvõimalus raha ebamõistlikuks ja valeks kasutamiseks. Linn on kohustatud vältimatute kulude rahastuse tagama.

Miinused: 
•	Väheneb operatiivsus juhtimisotsustes (sh eelarve muudatuses, juhi otsustuspädevus on piiratum). 

SA tegevuse lõpetamise ja tegevuste üleandmine Viljandi Hoolekandekeskusele toimub tegevusloa üleandmisega. SA Viljandimaa Hoolekandekeskus, tegutsedes üldhooldusteenuse pakkujana, tegutses majandustegevusega, mille puhul peab tegutsemiseks olema tegevusluba (sotsiaalhoolekande seadus § 151 punkt 4). SA Viljandimaa Hoolekandekeskusele on Sotsiaalkindlustusamet (üldhooldusteenuse osutamiseks tegevusluba väljastav asutus) väljastanud üldhooldusteenuse pakkumiseks tegevusloa. Majandustegevuse seadustiku üldosa seaduse (edaspidi MSÜS) § 46 alusel saab tegevusloa omaja selle üle anda teisele juriidilisele isikule (sh KOV hallatavale asutusele). Tegevusloa üleandmine on mõistlik, kuna Viljandi linn jätkab Viljandi Hoolekandekeskuses üldhooldusteenuse pakkumist samadele isikutele, samades ruumides ja samade töötajatega. Tegevusloa üleandmisega ei pea lõpetama klientidega hoolduslepinguid ja töötajatega töölepinguid. Samuti ei pea sellisel juhul Viljandi Hoolekandekeskus hakkama taotlema teenuse osutamiseks tegevusluba, kuna see antakse talle üle kokku lepitud ajal (01.01.2021 seisuga) SA Viljandimaa Hoolekandekeskuse poolt. Tegevusluba väljastav asutus Sotsiaalkindlustusamet muudab selle kokkuleppe alusel tegevusloa adressaadiks Viljandi Hoolekandekeskuse.

SA lõpetamisega seonduvate tegevuste kava:
TEGEVUS	TÄHTAEG	VASTUTAJA	
1. Volikogu otsus SA tegevuse lõpetamiseks ja likvideerimise korraldamise delegeerimine valitsusele.	30.11.2020	Sotsiaalamet ja õigusteenistus	
2. Valitsuse otsus likvideerimismenetluse korraldamiseks.	31.12.2020	Sotsiaalamet ja õigusteenistus	
3. Töötajate ja klientide teavitamine.	31.12.2020	SA juhatuse liige	
4. Tegevusloa üleandmise kokkuleppe sõlmimine linna hallatava asutusega Viljandi Hoolekandekeskus. Tegevusluba antakse üle 01.01.2021 seisuga.	31.12.2020	SA nõukogu esimees	
5. Tegevuse (üldhooldusteenuse osutamise) lõpetamine SA-na.	31.12.2020	SA juhatuse liige	
6. SA likvideerimismenetluse läbiviimine.	01.07.2021	SA juhatuse liige (likvideerija)	
7. Varade üleandmine Viljandi Hoolekandekeskusele.	01.07.2021	SA juhatuse liige (likvideerija)	

SA lõpetamine otseselt linnale rahalist tulu ei too. Kulude poolelt võib välja tuua likvideerimisega seotud riigilõivukulu ning likvideerija tasu, mis aga mõlemad tasutakse SA enda vahenditest ehk teisisõnu linnale ei kaasne lõpetamisega seonduvalt ka kulusid.

(allkirjastatud digitaalselt)				(allkirjastatud digitaalselt)
Livia Kask						Marko Kotsar
sotsiaalameti juhataja					õigusteenistuse juht