EELNÕU 2021/345
								KOMISJONID:
eelarve- ja arengu-	X	
haridus-		
kultuuri- 		
majandus-		
revisjoni-		
sotsiaal- 	JK	

VILJANDI LINNAVOLIKOGU

MÄÄRUS

25. märts 2021   nr

Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määruse nr 13 
„Sotsiaaltoetuste maksmise tingimused ja kord“
täiendamine ja muutmine

Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 6 lõike 1, § 22 lõike 1 punkti 5 ja sotsiaalhoolekande seaduse § 14 ja § 42 lõike 1 alusel.
§ 1. Muuta Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määruse nr 13 „Sotsiaaltoetuste maksmise tingimused ja kord“ (edaspidi määrus) paragrahvi 14 lõiget 11 ja sõnastada see järgmiselt:
„(11) Sünnitoetust makstakse lapse vanemale, kes on Eesti Vabariigi kodanik või omab kehtivat elamisluba ja kelle elukohana on vähemalt viimased 12 kuud enne lapse sündi rahvastikuregistris registreeritud Viljandi linn ning sünni kohta väljastatakse lapsele meditsiinidokument, millel on lapse unikaalne kood (esitada surnultsündi tõendav dokument).“
§ 2. Muuta määruse paragrahvi 18 lõiget 1 ja sõnastada see järgmiselt:
 „(1) Matusetoetust makstakse isiku matusekulude katteks, kelle viimane elukoht oli elanike registris Viljandi linn. Matusetoetuse saamise õigus on matuse korraldajal.“
§ 3. Lisada määruse paragrahvi 18 lõige 11 ja sõnastada see järgmiselt:
„(11) Matusetoetust makstakse isiku matusekulude katteks, kellel puudub rahvastikuregistris isikukood, kuid kelle vanem on Eesti Vabariigi kodanik või omab kehtivat elamisluba ja kelle elukohana on lapse surma hetkel rahvastikuregistris registreeritud Viljandi linn. Taotluse juurde tuleb esitada surmateatis (surnultsündi tõendav dokument).“
§ 4. Määrus jõustub kolmandal päeval pärast avaldamist Riigi Teatajas.

(allkirjastatud digitaalselt)
Helir-Valdor Seeder
linnavolikogu esimees

Koostaja(d): Karin Kiis
Esitatud:
Esitaja: Viljandi Linnavalitsus			Ettekandja: Janika Gedvil
Lk arv: 
Hääletamine: poolthäälteenamus
Seletuskiri
Viljandi Linnavolikogu 22.02.2018 määruse nr 13
„Sotsiaaltoetuste maksmise tingimused ja kord“ täiendamine ja muutmine

„Sotsiaaltoetuste maksmise tingimused ja kord“ täiendamine ja muutmine aitab tagada Viljandi linna kodanikele võrdsema kohtlemise ning annab selgemad raamid sünnitoetuse ja matusetoetuse saamise osas.

Mitterahalist sünnitoetuse hüvitist on 2020. aastal valitud alla 5 korra. Teeme ettepaneku valikuvõimalus ära kaotada (arvestades ka asjaolu, et sünnitoetus tõusis 200 eurolt 600 eurole) ja lisada selle punkti asemele punkt, mis võimaldab maksta sünnitoetust ka nende laste eest, kes on surnult sündinud.

Seni:
„Sünnitoetuse taotleja saab valida rahalise hüvitise või samas väärtuses mitterahalise hüvitise vahel (beebipakk), märkides oma eelistuse taotlusel.“

Uus:
„Sünnitoetust makstakse lapse vanemale, kes on Eesti Vabariigi kodanik või omab kehtivat elamisluba ja kelle elukohana on vähemalt viimased 12 kuud enne lapse sündi rahvastikuregistris registreeritud Viljandi linn ning sünni kohta väljastatakse lapsele meditsiinidokument, millel on lapse unikaalne kood (esitada surnultsündi tõendav dokument).“

Surma põhjuste registri põhimääruse seaduse § 6 lg 2 p 3 antakse surnult sünni puhul lapsele unikaalne kood juhul, kui rasedus on kestnud vähemalt 22+0 nädalat. Surnultsünni korral isikukoodi ei anta ning laste kohta puudub märge rahvastikuregistris, mistõttu senini ei ole ka sünnitoetust ega matusetoetust nendele peredele makstud. 

Selleks, et vältida matusetoetusest ilma jäämist nende isikute eest, kes seoses rahvastikuregistri seaduse muudatusega 2019. aasta jaanuarist registrist kustutati, teeme ettepaneku muuta matusetoetuse maksmise tingimusi. Sotsiaalameti poole on pöördunud eakate lähedased, kelle eakas lähedane on registrist kustutatud ning neil endil ja ka eakal puudus selle kohta teave ning sellega seoses ka võimalikud tagajärjed. 

Seni:
„Matusetoetust makstakse surma hetkel Viljandi linna elanike registris olnud isiku matusekulude katteks. Matusetoetuse saamise õigus on matuse korraldajal.“

Uus:
„Matusetoetust makstakse isiku matusekulude katteks, kelle viimane elukoht oli Viljandi linna elanike registris. Matusetoetuse saamise õigus on matuse korraldajal.“
Samuti on sotsiaalameti poole pöördunud aasta paari jooksul vähemalt korra pered, kelle lapsed on surnult sündinud ning keda seetõttu ei registreerita hetkel kehtivate seaduste kohaselt rahvastikuregistris. Mistõttu puuduvad neil nii sünniga kui ka surmaga kaasnevad hüvitised. Samas on nad teinud kulutused ning valmistunud lapse sünniks ning kohe peavad tegelema ka lapse matuste ning sellega kaasnevate kulutustega. 

Hetkel on ka ühiskonnas laiemalt tekkinud diskussioon surnult sündinud lapsega kaasnevast ebavõrdsusest. 

Silmas pidades eeltoodut, teeme ettepaneku lisada määrusesse punkt:
„Matusetoetust makstakse isiku matusekulude katteks, kellel puudub rahvastikuregistris isikukood, kuid kelle vanem on Eesti Vabariigi kodanik või omab kehtivat elamisluba ja kelle elukohana on lapse surma hetkel rahvastikuregistris registreeritud Viljandi linn. Taotluse juurde tuleb esitada surmateatis (surnultsündi tõendav dokument).“
Surmateatis antakse juhul, kui rasedus on kestnud vähemalt 22+0 nädalat ehk siis surnultsünni puhul. Kui laps sünnib ning teeb kasvõi ühe hingetõmbe, siis saab ta hetkel kehtivate seaduste järgi isikukoodi ja surmatunnistuse. Viimase viie aasta Eesti keskmine surnult sündinute arv kalendriaastas on olnud 44,2 (tabel 1).
Tabel 1. Surnultsünnid Eestis
Aasta	Hilised lootesurmad (surnultsünnid)	
2015	54	
2016	48	
2017	45	
2018	46	
2019	28	

Terminid „unikaalne kood“ ja „surmateatis“ annavad võimaluse toetuda käesolevalt kehtivate seaduste terminitele ning nendest tulenevalt ei pea hakkama Viljandi linn sisustama surnultsünni mõistet, mille alusel otsustatakse sünni- või matusetoetust maksta. Samuti on selge läbi kehtivate seaduste, milliste dokumentidega saab surnultsündi tõestada, toetuse taotluse juurde esitada.

Eeltoodud muudatustega seoses ei ole ette näha linna kulu olulist suurenemist.

(allkirjastatud digitaalselt)
Karin Kiis
toetuste peaspetsialist