EELNÕU 2021/348

								KOMISJONID:

eelarve- ja arengu-	JK	
haridus-		
kultuuri- 		
majandus-	X	
revisjoni-		
sotsiaal- 		

VILJANDI LINNAVOLIKOGU

MÄÄRUS

25. märts 2021   nr

Viljandi linna jäätmehoolduseeskiri

Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punktide 365 ja 366  ja lõike 2, jäätmeseaduse § 66 lõike 4 ning § 71 lõigete 1 ja 2 ning § 71¹ lõike 1 ja pakendiseaduse § 15 lõike 1 alusel. 

1. peatükk
 ÜLDSÄTTED

§ 1. Jäätmehoolduseeskirja eesmärk ja reguleerimisala
(1) Jäätmehoolduseeskiri (edaspidi eeskiri) kehtestatakse eesmärgiga säilitada Viljandi linnas (edaspidi linn) puhas ja tervislik elukeskkond, vähendada jäätmete koguseid ning soodustada jäätmete sorteerimist ja taaskasutamist.
(2) Eeskiri sätestab linnas jäätmehoolduse ja -käitluse üldised põhimõtted.
(3) Eeskirja rakendatakse koos jäätmeseaduse, pakendiseaduse ja nende alusel antud riiklike jäätmealaste õigusaktidega.

§ 2. Mõisted
Eeskirjas kasutatakse mõisteid jäätmeseaduse ja pakendiseaduse ning nende rakendusaktides sätestatu tähenduses, vastava legaaldefinitsiooni puudumisel sõna üldlevinud tähenduses.

§ 3. Jäätmehoolduse korraldaja
Linnas korraldab jäätmehooldust, sealhulgas jäätmeseaduse alusel korraldatud jäätmeveost vabastamise otsustamist, selleks vastavate haldusaktide andmist ja jäätmevaldajate registri pidamist ning täidab kohalikule omavalitsusele seadusega pandud jäätmehoolduse järelevalve ülesandeid Viljandi linnavalitsus kui ametiasutus (edaspidi ametiasutus), kui seaduse või seaduse alusel antud riiklike õigusaktidega ei ole jäätmehoolduse korralduslikud ülesanded antud volikogu või linnavalitsuse kui täitevorgani (edaspidi täitevorgan) pädevusse.

2. peatükk
JÄÄTMEHOOLDUSE KORRALDUS

1. jagu
Jäätmehoolduse üldised alused

§ 4. Jäätmehoolduse eesmärk ning aluspõhimõte
(1) Jäätmehoolduse eesmärk on hoida keskkond puhtana, tõrjuda seeläbi oht, mis võib kahjustada inimeste ja loomade elu ning tervist, ja suunata jäätmevaldajaid tegutsema viisil, et lõppladestusse ehk prügilasse jõuab võimalikult vähe jäätmeid.
(2) Linna jäätmehoolduse nõuded tulenevad Euroopa Liidu jäätmete raamdirektiivis (2008/98/EÜ) sätestatud jäätmehierarhiast. Jäätmehierarhia kohaselt tuleb esmajärjekorras püüda jäätmeteket vältida. Kui jäätmetekke vältimine on võimatu, tuleb jäätmeid nii palju kui võimalik taaskasutada või jäätmed ette valmistada korduskasutuseks ning võtta uuesti või uuel moel kasutusringlusse. Jäätmed, mille tekkimist ei ole võimalik vältida ning uuesti kasutusele võtta (taaskasutus või ringlussevõtt), tuleb nõuetekohaselt jäätmejaamas ladestada.
(3) Jäätmehierarhiast võib erandkorras kõrvale kalduda, kui muud jäätmehooldusvõtted annavad jäätmehierarhiast parema keskkonnahoiu tulemuse.

§ 5. Jäätmekäitluse üldised nõuded
(1) Jäätmekäitluse nõuded tuginevad jäätmehoolduse eesmärgile ja aluspõhimõttele.
(2) Jäätmed, mille tekkimist ei ole võimalik vältida, tuleb sorteerida jäätmeliikide kaupa. Jäätmete sorteerimise eesmärk on tagada jäätmete võimalikult suurel hulgal korduskasutus või materjali ringlussevõtt. Eelduslikult tuleb jäätmed sorteerida nende tekkemomendil ning -kohas. Liigiti kogutud jäätmeid tuleb hoida jäätmeliikide kaupa ning anda üle vastavat tegevusõigust omavale jäätmekäitlejale või viia selleks ette valmistatud kogumiskohta.
(3) Taaskasutatavad jäätmed tuleb suunata ringlusse ning kõrvaldamisele kuuluvad jäätmed tuleb kõrvaldada.
(4) Kinnistul selle majandamise käigus tekkinud segaolmejäätmeid tuleb koguda ja käidelda kuni nende korraldatud jäätmeveo korras üleandmiseni jäätmetekke kohal ning jäätmeid ei tohi üldjuhul paigutada väljapoole kinnistu piire ega teisaldada ühelt kinnistult teisele. Segaolmejäätmeid võib teisaldada ühelt kinnistult teisele, kui eeskirjas sätestatud alustel on jäätmevaldajatel õigus segaolmejäätmete kogumiseks ja üleandmiseks kasutada ühist jäätmemahutit.
(5) Majandustegevuseks avalikult kasutatavate ehitiste vahetusse lähedusse ning avalikult kasutatavatele teedele ja ühiskondlikele aladele (nt park, supelrand, kalmistu, tervisekompleks, mänguväljak, jalg- ja kergliiklustee) tuleb paigaldada visuaalselt keskkonda sobivad jäätmemahutid või prügiurnid. Paigaldamise eest vastutab tegevuskoha või ala omanik või valdaja.
(6) Avaliku ürituse või tänavakaubanduse korraldaja peab tagama ürituse või kaubandustegevuse ajal ürituse või kaubandustegevuse alal sobilikud jäätmemahutid või prügiurnid, võimalusel rakendama jäätmete sorteerimist jäätmeliikide kaupa.
(7) Jäätmemahuteid tuleb tühjendada sellise sagedusega, et on välditud ületäitumine ning tõrjutud oht keskkonnareostuse tekkeks.
(8) Jäätmemahuti, mille seisukord on ohtlik või mis ei ühildu jäätmevedaja laadimis- või veotehnikaga või mis sisaldab jäätmemahuti märgistusele sobimatut jäädet, on jäätmevedajal õigus jätta tühjendamata ning jäätmemahuti tühjendamise peab tagama selle omanik või valdaja.

2. jagu 
Nõuded jäätmemahutile ja selle paiknemisele

§ 6. Tehnilised nõuded jäätmemahutile
(1) Jäätmemahuti eeskirja mõistes on kaanega suletav mahuti või suletud kilekott, milles antakse jäätmed nende vedamiseks üle. Jäätmemahutina ei käsitleta eeskirja §-s 9 sätestatud prügiurne.
(2) Jäätmemahuti peab olema terve, puhas, veega pestav ning ei tohi põhjustada terviseohtu ega keskkonnareostust. Jäätmemahuti maht peab olema vastavuses konkreetse jäätmeliigi tegelike jäätmetekkemahtudega, jäätmete kaaluga ja veosagedusega. Jäätmemahuti puhastamise ja korrashoiu tagab jäätmemahuti valdaja.
(3) Nõuetele vastavateks loetakse jäätmemahutid, mida saab äraveoks jäätmeveokile laadida koos jäätmetega või tühjendada jäätmeveoki mehhanismidega. Nõuetele vastavad jäätmemahutid on järgmised:
1) ühepereelamutes 50 l jäätmekott (kuni 10 kg), mis vastupidavuselt peab tagama jäätmete üleandmise, olema keskkonnaohutu ning tagama, et loomad ja linnud ei saa ligi jäätmekoti sisule;
2) suletav ning käsitsi teisaldatav ratastel plastmassist mahuti (80 kuni 1100 liitrit), mida on võimalik tõstemehhanismiga varustatud jäätmeveokiga tühjendada ja mis vastab EVS-EN 840-1:2012 standardile;
3) 1500- kuni 4500-liitrine kaanega suletav mahuti, mida on võimalik tõstemehhanismidega jäätmeveokisse tühjendada või toimetada käitluskohta;
4) maasse paigaldatud süvamahuti, mida on võimalik mehaaniliselt jäätmeveokisse tühjendada ja mis vastab EVS-EN 13071-2:2008+A1:2013 standardile;
5) pressmahuti.
(4) Kergesti riknevad jäätmed tuleb panna mahutisse pakendatult ning need ei tohi levitada haisu, põhjustada ohtu inimestele ega määrida kogumismahutit.
(5) Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete jäätmemahutisse on keelatud panna:
1) tule- ja plahvatusohtlikke jäätmeid, sealhulgas kuuma (temperatuuriga üle 30ŗC) tuhka;
2) vedelaid ja mudalaadseid jäätmeid;
3) erikäitlust vajavaid jäätmeid;
4) aineid ja esemeid, mis kaalu, mõõtmete või kuju tõttu või muul põhjusel võivad kahjustada mahuteid või jäätmeveokeid või raskendavad märkimisväärselt jäätmete kokku pressimist.

§ 7. Nõuded jäätmemahuti märgistusele
(1) Juhul, kui kinnistul on mitu jäätmemahutit, peab olema kasutajale nähtavas kohas selgelt loetav suurte tähtedega kiri või märk, mis viitab kogutavale jäätmeliigile.
(2) Üldises kasutuses olevad jäätmemahutid peavad eri liiki jäätmete kogumiseks olema tähistatud erinevete värvide või nähtavas kohas kleebiste, kirja või muu märgistusega, mis kirjeldab jäätmemahutisse kogutavat jäätmeliiki. Kui jäätmemahuti on üheselt mõistetavalt märgistamata, käsitletakse seda kui segaolmejäätmeid sisaldavat jäätmemahutit.
(3) Erinevate jäätmeliikide kogumiseks kasutatakse eri värvides üldkasutatavaid jäätmemahuteid järgmiselt:
1) must, hall, roheline – segaolmejäätmed;
2) pruun – biolagunevad jäätmed;
3) sinine – paberi- ja kartongijäätmed;
4) kollane – pakendijäätmed;
5) punane – ohtlikud jäätmed.
(4) Taaskasutusorganisatsiooni paigutatud jäätmemahutile tuleb lisaks eelmärgitule kanda taaskasutusorganisatsiooni sümboolika, kontaktandmed ning jäätmete sortimise lühijuhend.

§ 8. Nõuded jäätmemahuti paiknemiskohale ja juurdepääsuteele
(1) Jäätmemahuti tuleb paigutada sellele kinnistule, kus jäätmed tekivad, või kinnistule, mille omanikuga on asjakohane kokkulepe. Jäätmemahuti peab paiknema naaberkinnistu piirist vähemalt 1 meetri kaugusel, kui naabrid ei lepi kokku teisiti.
(2) Kuni 1100-liitrine käsitsi teisaldatav ratastel jäätmemahuti tuleb paigutada seda tühjendava jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale kõva kattega alusele, mis ei ole jäätmeveoki lähimast võimalikust peatuskohast kaugemal kui 10 meetrit. Pikema vahemaa korral määratakse jäätmemahuti tühjendamise tingimused jäätmekäitluslepinguga.
(3) Suurem kui 1100-liitrine jäätmemahuti paigutatakse jäätmeveokiga samal tasandil paiknevale kõva kattega alusele, millele pääseb jäätmeveok vahetult juurde jäätmemahuti tühjendusküljelt.
(4) Jäätmemahuti, mis ei ole käsitsi teisaldatav, tuleb paigutada selliselt, et seda on võimalik tühjendada jäätmeveokisse mahuti paiknemiskohast.
(5) Jäätmemahuti tühjendamiseks (sh korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete jäätmemahuti tühjendamiseks) on lubatud kuni 1100-liitrine käsitsi teisaldatav ratastel jäätmemahuti jäätmeveo päeval kella 6.00-ks paigutada oma kinnistu piirist välja, kuid võimalikult kinnistu piiri lähedale, mis ei ole jäätmeveoki lähimast võimalikust peatuskohast kaugemal kui 10 meetrit. Kinnistu piirist välja paigutatud jäätmemahuti ei tohi häirida liiklust. Muud jäätmemahuti tühjendamisega kaasnevad erisused, sealhulgas jäätmevedaja pääs jäätmevaldaja kinnistule ning teenuse osutamise tingimused, kui jäätmemahuti kaugus jäätmeveoki peatumiskohast on pikem kui 10 meetrit, määratakse jäätmevaldaja ja jäätmevedaja vahel sõlmitud jäätmekäitluslepinguga.
(6) Välitingimustes paiknev jäätmekott peab olema kaitstud sademete või muul viisil niiskumise ning lindude ja loomade ligipääsu eest. Jäätmekott peab olema valmistatud niiskuskindlast paberist või plastist. Jäätmevedajale üleandmiseks rakendub käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatud kord.
(7) Lukustatavas jäätmemajas paiknevale jäätmemahutile tuleb selle tühjendamiseks tagada jäätmevedajale juurdepääs. Tühjenduspäeval tuleb jäätmemahuti paigutada kokkulepitud ajaks jäätmevedajale kättesaadavasse kohta (vt lõige 2) või tellida jäätmevedajalt asjakohane lisateenus, milles lepitakse kokku jäätmekäitluslepingus.
(8) Rajatud piirded, kaitsed ja alused ei tohi takistada jäätmemahuti tühjendamist.
(9) Ühist jäätmemahutit on lubatud kasutada üksnes kõrvuti asetsevatel kinnistutel, ühise õuealaga korterelamutes või elamukvartalis tekkivate jäätmete kogumiseks. Ühise jäätmemahuti asukoht tuleb kooskõlastada territooriumi haldaja, ametiasutuse ja jäätmevedajaga. Ühise jäätmemahuti kasutamiseks tuleb esitada taotlus ametiasutuse haldusametile (edaspidi haldusamet) v.a linna poolt määratud ühiskogumismahuti kasutamise piirkondades.
(10) Korterelamutega aladel tohib jäätmemahuteid paigutada väljapoole oma kinnistut ainult ametiasutuse tingimustel ja kirjalikul loal.
(11) Jäätmemahuti paiknemiskoha ja juurdesõidutee korrashoiu eest territooriumil vastutab territooriumi haldaja. Kui jäätmemahuti paikneb ametiasutuse loal riigi- või linnamaal, tagab territooriumi korrashoiu jäätmemahuti valdaja.
(12) Hoone seest kogutakse jäätmeid vaid jäätmevedaja või jäätmekäitleja ja jäätmevaldaja vahel eelnevalt sõlmitud kokkuleppe kohaselt ja juhtudel, kui jäätmemahuti paigutamine välitingimustesse ei ole võimalik või otstarbekas.
(13) Ligipääs jäätmemahuti hoidlasse peab olema ilma trepi, künnise või muu takistuseta. Jäätmeruumis peab olema küllaldane ventilatsioon ja valgustus. Jäätmeruumi ning varikatuse korrashoiu ja puhtuse eest hoolitseb kinnistu valdaja.
(14) Üldkasutatavatesse kohtadesse (pargid, parklad, ühissõidukite peatused jm) paigutab jäätmemahutid ametiasutus või territooriumi haldaja ning nende õigeaegse tühjendamise eest vastutab lepingujärgne hooldusettevõte. Toitlustusasutuste juures peab nende lahtioleku ajal olema prügikast, mille õigeaegse tühjendamise eest vastutab toitlustuskoha haldaja. Prügikasti asukoht peab jääma hoonest või rajatisest tänavapoolsele alale, kuid nii, et see ei takista jalakäijaid. Avalike ürituste toimumise paigad varustab jäätmemahutitega ürituse korraldaja, kes vastutab ürituse käigus tekkinud jäätmete nõuetekohase käitlemise eest.

§ 9. Prügiurn
(1) Prügiurn eeskirja mõistes on majandustegevuseks avalikult kasutatavate ehitiste vahetusse lähedusse ning avalikult kasutatavatele teedele ja ühiskondlikele aladele segaolmejäätmete kogumiseks mõeldud anum.
(2) Linna avalikus ruumis kasutatakse 70-liitrise mahutavusega prügiurne, mis on kergesti
tühjendatavad ning võimalusel kaanega või sellise tootelahendusega, mis hoiab ära prügiurni
pandud jäätmete tuulega laialikandumise ning jäätmete laiali kandmise lindude ja loomade poolt.

3. jagu 
Jäätmete vedamine

§ 10. Nõuded jäätmeveole
(1) Jäätmevedu peab toimuma jäätmeveoks määratud ajal ning viisil, mis ei kahjusta isikute õigusi ega keskkonda.
(2) Korraldatud jäätmevedu peab toimuma vastavalt jäätmevaldajale teatavaks tehtud veograafikule.
(3) Jäätmeveo käigus peab jäätmevedaja koristama jäätmemahuti tühjendamisel ja jäätmeveokist pudenenud jäätmed.
(4) Liigiti kogutavaid jäätmeid tuleb vedada teistest jäätmeliikidest eraldi või viisil, et erinevate jäätmeliikide jäätmed ei seguneks ning jäätmeid on võimalik asjaomasele jäätmekäitlejale liigiti üle anda.
(5) Jäätmevaldaja, kes eeskirjas sätestatud alustel transpordib oma jäätmed jäätmekäitluskohta ise, peab jäätmete vedamisel järgima kõiki õigusaktide ja eeskirjaga jäätmeveole kohalduvaid reegleid. 
(6) Jäätmeveoki registrimass ja mõõtmed peavad vastama linna teedele kehtestatud kandevõime ja sõiduki mõõtmete piirangutele.

4. jagu 
Jäätmete põletamine

§ 11. Jäätmete põletamine
(1) Jäätmete põletamine on üldjuhul keelatud. Jäätmeid võib põletada ainult vastavat luba omav jäätmekäitleja.
(2) Jäätmete põletamine väljapool selleks ettenähtud kohti on keelatud. Küttekolletes võib loata põletada ainult immutamata ja värvimata puitu ning kiletamata paberit ja pappi.
(3) Linnas ei tohi aia- ja haljastusjäätmeid põletada, välja arvatud juhul, kui selleks on antud Keskkonnaameti luba.
(4) Kõik eeskirjas mitte käsitletud jäätmete põletamise taotlused tuleb enne põletusprotsessi alustamist kooskõlastada ametiasutusega, Keskkonnaametiga ning Päästeameti Lõuna-Eesti Päästekeskuse Viljandimaa Päästepiirkonnaga.

3. peatükk
KORRALDATUD JÄÄTMEVEDU

1. jagu 
Korraldatud jäätmeveo alused

§ 12. Korraldatud jäätmeveo piirkond
Linn moodustab ühe korraldatud jäätmeveo piirkonna ning korraldatud jäätmeveoga on hõlmatud kõik maaüksused.

§ 13. Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeliigid
(1) Korraldatud jäätmeveoga on hõlmatud järgmised jäätmeliigid:
1) segaolmejäätmed; 
2) paberi- ja kartongijäätmed; 
3) pakendid lisateenusena;
4) biolagunevad jäätmed (biolagunevad köögi- ja sööklajäätmed ning biolagunevad aia- ja haljastujäätmed) lisateenusena;
5) suurjäätmed lisateenusena.
(2) Korraldatud jäätmeveoga ei ole hõlmatud tänavatel, ühistranspordipeatustes, avalikes parkides, randades, kalmistutel, haljasaladel, avalikel üritustel (k.a tänavakaubanduses) tekkivad segaolmejäätmed.

§ 14. Segaolmejäätmete kogumine
(1) Segaolmejäätmed tuleb koguda segaolmejäätmete jäätmemahutisse ning keelatud on segaolmejäätmete ladustamine väljapoole jäätmemahutit.
(2) Segaolmejäätmete jäätmemahutisse on keelatud panna:
1) jäätmeid, mille liigiti kogumine on korraldatud eeskirja nõuete kohaselt;
2) ohtlikke jäätmeid;
3) tule- ja plahvatusohtlikke jäätmeid, sh üle 30°C kuuma tuhka;
4) vedelaid ja mudalaadseid jäätmeid;
5) suurjäätmeid;
6) probleemtooteid või nendest tekkinud jäätmeid;
7) kogumiskaevude, sh käimlate setteid;
8) nakkust tekitavaid ja bioloogilisi jäätmeid;
9) ehitus- ja lammutusjäätmeid;
10) aineid ja esemeid, mis oma kaalu, mõõtmete või kuju tõttu või muul põhjusel võivad ohustada jäätmemahutite hooldajat, jäätmekäitlejat või teisi isikuid.
(3) Kergesti riknevad ja lenduvad ning halvasti lõhnavad jäätmed tuleb paigutada mahutisse paber- või kilekotti pakitult, et need ei levitaks lõhna, ei põhjustaks ohtu inimestele ega määriks mahuteid.

§ 15. Korraldatud jäätmeveo sagedus
(1) Jäätmevaldaja on kohustatud tellima jäätmemahuti tühjendamise sellise sagedusega, mis väldib mahuti ületäitumise, haisu ja kahjurite tekke ning reostuse ja selle levimise ning kandma enda tekitatud jäätmete kogumise, vedamise ja käitlemise kulud.
(2) Kuni 600-liitrist segaolmejäätmete jäätmemahutit tühjendatakse üks kord nelja nädala jooksul tingimusel, et on välditud kogumismahuti ületäitumine, haisu ja kahjurite teke ning ümbruskonna reostus.
(3) Segaolmejäätmete äraveo minimaalne sagedus on vähemalt üks kord nelja nädala jooksul.
(4) Juhul, kui segaolmejäätmete jäätmemahuti on vaatamata nõuetekohasele tühjendamise sagedusele ületäitunud või levitab tugevat haisu või kui on suurenenud kahjurite tekke või ümbruskonna reostuse oht, tuleb jäätmemahutit tühjendada sagedamini.
(5) Jäätmeveo päev ja sagedus kajastub jäätmekäitluslepingus.
(6) Pakendi kogumismahutit või vanapaberi kogumismahutit tuleb tühjendada vastavalt vajadusele ning sellise sagedusega, et oleks välditud kogumismahuti ületäitumine ja ümbruse reostumine. Pakendi või vanapaberi kogumismahuti tuleb tühjendada kohe, kui see levitab haisu.

§ 16. Korraldatud jäätmeveo aeg
(1) Jäätmemahutite tühjendamine ja jäätmete vedamine on keelatud kella 22.00-st kuni 06.00-ni, kui täitevorgani õigusaktidega ei nähta ette teisiti.
(2) Erandkorras ja põhjendatud juhtudel võib jäätmete vedu haldusameti kirjalikul loal toimuda haldusameti määratud ajal, mis erineb käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud ajast.

§ 17. Korraldatud jäätmeveo teenustasu arvestamise alused
(1) Korraldatud jäätmeveo teenuse osutajal on õigus võtta jäätmevaldajalt olmejäätmete kogumise ja jäätmekäitluskohta viimise eest tasu (jäätmeveo teenustasu). Jäätmeveo teenustasu arvestamisel lähtutakse jäätmeseaduse § 66 lõigetes 4, 5 ja 6 sätestatust.
(2) Kui jäätmevaldaja ei ole jäätmeveo päeval jäätmemahutit või jäätmekotti välja pannud või võimaldanud jäätmevedajal juurdepääsu jäätmemahutile või kui jäätmevaldaja on jäätmemahutisse paigutanud sinna sobimatuid jäätmeid ja jäätmevedajal on õigus jätta jäätmemahuti tühjendamata, on jäätmevedajal õigus rakendada teenustasuna tasu tühisõidu eest. Tasu tühisõidu eest arvestatakse jäätmeveo teenustasu arvestamisega sarnastel alustel, v.a asjaolu, et tasu tühisõidu eest ei tohi sisaldada jäätmete käitlemise kulu jäätmekäitluskohas.
(3) Jäätmeveo teenustasu määratakse riigihanke tulemusena.

§ 18. Korraldatud jäätmeveo teenustasu suuruse muutmine
Eeldatakse, et korraldatud jäätmeveo teenustasu (sh tasu tühisõidu eest) on korraldatud jäätmeveo õiguse perioodil muutumatu. Korraldatud jäätmeveo teenustasu võib muutuda vaid riigihangete seaduse ja riigihanke alusdokumentidega sätestatud regulatsiooni kohaselt.

§ 19. Lisateenus
(1) Jäätmevedaja võib korraldatud jäätmeveol osutada jäätmevaldajale tasulisi lisateenuseid ainult jäätmevaldaja nõusolekul ja jäätmeveolepingu olemasolul, milles on jäätmevaldajat teavitatud osutatavate lisateenuste tingimustest ja hinnakirjast.
(2) Lisateenuste osutamise tingimused peavad olema kooskõlas kehtivate õigusaktidega ning ei tohi seada jäätmevaldajale piiranguid teenuse tarbimisele seadusega ettenähtud korras.

2. jagu 
Korraldatud jäätmeveoga liitumine

§ 20. Korraldatud jäätmeveoga liitumine
(1) Jäätmevaldaja loetakse korraldatud jäätmeveoga liitunuks jäätmeseaduse § 69 lõike 1 alusel.
(2) Jäätmevaldaja osaleb korraldatud jäätmeveos jäätmeseaduse alusel ja peab täitma jäätmeseadust, selle alusel antud riiklikke õigusakte (eeskätt keskkonnaministri 16.01.2007 määrust nr 4 „Olmejäätmete sortimise kord ning sorditud jäätmete liigitamise alused“) ning eeskirjaga kehtestatud nõudeid.
(3) Kui jäätmevedaja annab jäätmevaldajale sõlmimiseks jäätmekäitluslepingu, ei tohi selle tingimused erineda eeskirjast ega kontsessioonilepingu tingimustest.
(4) Jäätmevaldajal ei ole lubatud anda korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeid üle ettevõtjale, kes ei ole linnas korraldatud jäätmeveo teenuse osutaja.

3. jagu 
Erisused korraldatud jäätmeveos

§ 21. Korraldatud jäätmeveost vabastamine
(1) Jäätmevaldajal on õigus esitada haldusametile taotlus enda tähtajaliseks ja erandkorras korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest vabastamiseks, kui jäätmevaldaja kinnistul puudub elu- või äritegevus või muu majandustegevus. 
(2) Taotluses märgitakse:
1) andmed jäätmevaldaja ja jäätmetekkekoha kohta;
2) põhjused, miks jäätmevaldaja soovib enda vabastamist korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest;
3) tähtaeg, mille jooksul jäätmevaldaja soovib olla vabastatud korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest.
(3) Taotlusele lisaks esitab jäätmevaldaja tõendi elektrienergia mittetarbimisest jäätmetekkekohas taotluse esitamise kuupäevast alates viimase kolme kalendrikuu kohta ning tõendi vee mittetarbimisest jäätmetekkekohas taotluse esitamise kuupäevast alates viimase kolme kalendrikuu kohta.
(4) Haldusametil on õigus vabastada jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest tema põhjendatud taotluse alusel kuni üheks aastaks.
(5) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud taotlust menetletakse järgmiselt:
1) haldusamet kontrollib taotluse vastavust käesoleva paragrahvi lõikes 2 toodud nõuetele. Kui taotlus ei vasta nõuetele, antakse tähtaeg puuduste kõrvaldamiseks ja selgitatakse, et puuduste tähtajaks kõrvaldamata jätmisel võib taotluse jätta läbi vaatamata;
2) haldusamet kontrollib kohapeal, kas jäätmevaldaja esitatud põhjendused on tõesed ja piisavad tema vabastamiseks korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest;
3) jäätmevaldaja vabastamise korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest või tema taotluse rahuldamata jätmise otsustab haldusamet ja otsuse allkirjastab haldusameti juhataja;
4) otsusesse märgitakse jäätmevaldaja vabastamine/mittevabastamine korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest ning vabastamise periood;
5) taotluse menetlemise tähtaeg on kuni kolmkümmend päeva.
(6) Korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest vabastatud jäätmevaldaja esitab üks kord aastas hiljemalt 20. jaanuariks haldusametile kirjaliku kinnituse, et kinnistul ei ole aasta kestel elatud või kinnistut ei ole kasutatud. 
(7) Korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest vabastatud jäätmevaldaja on kohustatud teavitama haldusametit tema korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest vabastamise aluseks olnud asjaolude muutumisest või ära langemisest hiljemalt kolmekümne päeva jooksul alates nende asjaolude jäätmevaldajale teatavaks saamisest.
(8) Jäätmevaldaja vabastamine korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest lõpeb tähtaja möödumisel. Haldusametil on õigus lõpetada jäätmevaldaja vabastamine korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest enne tähtaja lõppu, kui:
1) jäätmevaldaja on esitanud korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest vabastamise taotluses valeandmeid;
2) jäätmevaldaja avaldab selleks kirjalikult soovi;
3) vabastamise aluseks olnud mõjuvad põhjused on ära langenud;
4) jäätmevaldaja ei esita tähtaegselt jäätmehoolduseeskirja § 21 lõikes 6 nimetatud kinnitust või sisaldab jäätmevaldaja esitatud kinnitus valeandmeid.

§ 22. Korraldatud jäätmeveost vabastuse lõppemine või lõpetamine
(1) Jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga liitumisest erandkorras vabastamine lõpeb, kui:
1) vabastuse tähtaeg on möödunud;
2) vabastatud jäätmevaldaja ei esita õigeaegselt vabastusele järgneval aastal hiljemalt 20. jaanuariks jäätmehoolduseeskirja § 21 lõikes 6 nimetatud kirjalikku kinnitust;
3) korraldatud jäätmeveost vabastamise asjaolude muutumisel või ära langemisel.
(2) Korraldatud jäätmeveost vabastatud jäätmevaldajal on vabastuse aluseks olevate asjaolude säilimisel õigus enne korraldatud jäätmeveost vabastamise lõppemist esitada uus taotlus jäätmeveost vabastamiseks uueks perioodiks, kuid hiljemalt 20. jaanuariks.
(3) Haldusametil on õigus lõpetada jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveost vabastamine, kui:
1) jäätmevaldaja on esitanud taotluses valeandmeid;
2) jäätmevaldaja esitab asjakohase taotluse ametiasutusele;
3) vabastamise aluseks olnud asjaolud on muutunud või ära langenud.

§ 23. Korraldatud jäätmeveoga seotud taotluste menetlemine
(1) Korraldatud jäätmeveo taotlusi menetleb haldusamet haldusmenetluse seaduse ja jäätmeseadusega sätestatud alustel.
(2) Jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveost vabastamine vormistatakse ametniku haldusaktiga. Haldusakti ei anta, kui jäätmevaldaja loetakse korraldatud jäätmeveoga liitunuks jäätmeseaduse § 69 lõike 51 alusel.
(3) Korraldatud jäätmeveo erisusi lubava haldusakti alusel kantakse andmed jäätmevaldajate registrisse.

§ 24. Ühise jäätmemahuti kasutamine
(1) Lähestikku asetsevatel kinnistutel või ühise õuealaga korter- ja ridaelamutes tekkivate segaolmejäätmete kogumiseks ning korraldatud segaolmejäätmete veoks üleandmiseks on jäätmevaldajatel õigus taotleda ühise jäätmemahuti kasutamist.
(2) Ühise jäätmemahuti kasutamise õiguse saamiseks esitatakse ametiasutusele taotlus, milles märgitakse:
1) ühist jäätmemahutit kasutada soovivate jäätmevaldajate nimed ja kontaktandmed ning kinnistute aadressid;
2) ühise jäätmemahuti andmed (maht, jäätmeliik) ning paiknemise asukoha aadress;
3) ühise jäätmemahuti kõigi kasutajate/jäätmevaldajate kirjalik nõusolek ühise jäätmemahuti kasutamiseks ning korraldatud jäätmeveos vastutava isiku nimi ja kontaktandmed.
(3) Ühise jäätmemahuti vastutav isik esindab jäätmevaldajaid kõikides jäätmemahutiga seotud tellimustes, kohustustes ja vastutuses, esindaja andmed on ära toodud jäätmekäitluslepingus.
(4) Linna poolt määratud ühiskogumismahutite kasutamise piirkondades koordineerib vajaduspõhist veosagedust vastavalt ühiskogumismahuti täituvusele haldusamet.
(5) Ühiskogumismahuti kasutamise piirkonnad on:
1) kinnistud aadressidega Pikk tänav 16, Pikk tänav 18, Pikk tänav 18a, Pikk tänav 20, Lutsu tänav 5 // Pikk tänav 25, Lutsu tänav 8, Lutsu tänav 3 // Lutsu tänav 3a, Lutsu tänav 6, Lutsu tänav 6a, Lutsu tänav 4, Lutsu tänav 1 ja Lutsu tänav 1a (mahuti asukoht on Lutsu tänav 8a);
2) kinnistud aadressidega Pikk tänav 28, Pikk tänav 33, Pikk tänav 35, Pikk tänav 37, Pikk tänav 39 ja Pikk tänav 41 (mahuti asukoht on Pikk tänav 28 ja Pikk tänav 20 vahel asuva parkimisala äärne territoorium).
(6) Ametiasutusel on õigus ühiskogumismahutite piirkondi juurde moodustada.

4. jagu 
Korraldatud jäätmeveo õiguse lõpetamine

§ 25. Korraldatud jäätmeveoks sõlmitud kontsessioonilepingu ennetähtaegne lõpetamine
Kontsessioonilepingu lõpetamise tingimused määratakse lepingus.

5. jagu 
Jäätmevaldajate register

§ 26. Jäätmevaldajate register
(1) Jäätmevaldajate registrit peetakse korraldatud jäätmeveo kohta ülevaate saamiseks ning segaolmejäätmete käitlemise üle järelevalve teostamiseks.
(2) Jäätmevaldajate registrisse kantakse:
1) jäätmeveopiirkonna andmed;
2) jäätmevedaja andmed;
3) jäätmevaldaja andmed;
4) jäätmetekkekoha andmed;
5) jäätmete kogumise ja üleandmisega seotud andmed, sh andmed korraldatud jäätmeveo
erisuste kohta.

4. peatükk 
JÄÄTMETE LIIGITI KOGUMINE JA KORRALDATUD JÄÄTMEVEOGA HÕLMAMATA JÄÄTMETE KÄITLEMINE

§ 27. Jäätmete kogumise ja vastuvõtmise kohad linnas on Viljandi linna jäätmekava lisas nr 6.

§ 28. Ohtlike jäätmete kogumine
(1) Kodumajapidamises tekkinud ohtlikud jäätmed (näiteks kasutuskõlbmatuks muutunud õlid, ravimid, värvid, lakid ja lahustid, kemikaalid, aerosoolid ning elavhõbelambid ja –kraadiklaasid ja muud tooted, mille pakendil on vastavasisuline märge) tuleb viia jäätmejaama või anda üle asjakohast luba omavale isikule, sealhulgas asjakohast luba omava isiku paigutatud kogumispunkti. Kõlbmatud ravimid võib üle anda apteeki.
(2) Jäätmevaldaja on kohustatud tagama, et:
1) ohtlikud jäätmed kogutakse muudest jäätmetest eraldi ja võimalusel säilitatakse originaalpakendis;
2) ohtlike jäätmete kogumismahutid on kinnised ja vajadusel lukustatavad;
3) ohtlikud jäätmed, välja arvatud koduses majapidamises tekkinud ohtlikud jäätmed, oleksid enne üleandmist märgistatud keskkonnaministri kehtestatud korras; 
4) vedelaid ohtlikke jäätmeid säilitatakse kinnistes mahutites, mis välistab nende sattumise atmosfääri, veekogudesse, maapinnale või kanalisatsiooni.

§ 29. Probleemtoodete ja nendest tekkinud jäätmete kogumine
(1) Elektri- ja elektroonikaseadmetest (sealhulgas olmetehnika, audio- ja videotehnika, infotehnoloogia- ja kommunikatsiooniseadmed) tekkinud jäätmed tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ning viia elektri- või elektroonikaseadmete jäätmete kogumispunkti või jäätmejaama või uue toote ostmise korral müügikohta kooskõlas jäätmeseadusega. Endisaegsed probleemtooted ja nendest tekkinud jäätmed saab füüsiline isik üle anda jäätmejaama või nende jäätmete kogumispunkti.
(2) Kasutuskõlbmatuks muutunud patareid ja akud tuleb koguda muudest jäätmetest eraldi ning viia probleemtoodete kogumispunkti, jäätmejaama, patareide kogumispunkti või uue toote ostmise korral müügikohta kooskõlas jäätmeseadusega.
(3) Vanarehvid tuleb üle anda rehvide kogumispunktidesse või jäätmejaama või uue rehvi ostmise korral müügikohta või rehviettevõttesse kooskõlas jäätmeseadusega.
(4) Kui romusõidukit ei tagastata kas maaletoojale (nt nende autode müügisalongi), kohaliku omavalitsuse või tootja rajatud spetsiaalsesse romusõidukite kogumiskohta ja tootja ei ole pakkunud ka muid alternatiive, võib romusõiduki üle anda ainult ohtlike jäätmete käitluslitsentsi ja jäätmeluba omavale autode lammutuskojale.

§ 30. Biolagunevate jäätmete ja reoveesette käitlemine 
(1) Liigiti kogutud ja linna haljasalade biolagunevaid aia- ja haljastujäätmeid tuleb vedada asjakohase loaga jäätmekäitluskohta või kompostida kohapeal. Kinnisel territooriumil tekkivaid biolagunevaid aia- ja haljastujäätmeid võib kompostida lahtiselt auna.
(2) Kinnistul tekkivaid biolagunevaid köögi- ja sööklajäätmeid võib kohapeal kompostida ainult selleks ettenähtud kahjurite eest kaitstud kompostimisnõudes (kompostrites).
(3) Kompostimisaun ja kompostimisnõu (komposter) peavad paiknema naaberkinnistul asuvast elamust vähemalt 1 meetri kaugusel, kui naabrid ei lepi kokku teisiti.
(4) Kompostida on keelatud jäätmeid, mis kahjustavad komposti või muudavad selle kasutamiskõlbmatuks. Kompostitav materjal tuleb paigutada, ladustada ja käidelda tervisele ja ümbruskonnale kahjutult ning selliselt, et see ei põhjustaks kahjurite ja haisu levikut.
(5) Ühiskanalisatsiooniga ühendamata eramute heitvee- ja fekaalide kogumiskaevud ning püüdurid peavad pinnase- või pinnasevee reostuse vältimiseks olema vettpidavad. Kinnised kaevud peavad olema ventileeritavad, ligipääs kaevudele, kogumismahutitele ja püüduritele peab olema vaba.
(6) Kogumiskaevude setted ja reovesi tuleb vedada asjakohast teenust osutava ettevõtte poolt reovee vastuvõtusõlme. Heitvee kogumis- ja settekaevude setteid ning käimlajäätmeid ei tohi kasutada komposti valmistamiseks ega laotada territooriumile. Setete ja reovee vedamise tellinud isik peab vedaja kohta säilitama dokumendid kuni kaks aastat. Dokumentides peab kajastuma informatsioon setete või reovee vedaja kohta ning vedamise koht ja aeg. Linnavalitsuse nõudmisel peavad eelnimetatud dokumendid olema esituskõlbulikud.
(7) Heitvee kogumiskaevu, sealhulgas välikäimla omanik peab tagama selle korrasoleku, veepidavuse ja õigeaegse tühjendamise.
(8) Reoveepuhasti jääkmuda tuleb kompostida selleks rajatud kompostimisväljakul või anda üle selleks rajatud kohta.

§ 31. Pakendijäätmete kogumine
(1) Pakendijäätmeid kogutakse avalike kogumispunktide kogumismahutitesse või jäätmevaldaja kinnistult eraldi mahuti või jäätmekotiga.
(2) Pakendijäätmed tuleb koguda teistest jäätmetest eraldi ja viia selleks ette nähtud avalikesse kogumispunktidesse või anda üle tekkekohal, tellides eraldi teenuse jäätmekäitlejalt. Üleantavad pakendijäätmed peavad olema tühjad ja vastama pakendiettevõtja, taaskasutusorganisatsiooni või jäätmekäitleja kehtestatud nõuetele. Üleantavad pakendijäätmed ei tohi levitada haisu ega määrida teisi mahutis olevaid pakendeid ja pakendijäätmeid.
(3) Pakendijäätmete avalikud mahutid paigutab pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsioon selliselt, et oleks tagatud pakendiseaduses sätestatud pakendite kogumisvõrgustiku tihedus ja pakendijäätmete taaskasutamise sihtarvud. Pakendijäätmete veo kogumispunktist käitluskohta korraldab pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsioon.
(4) Pakendijäätmete kogumise ja taaskasutamise eest vastutavad juriidilised isikud kooskõlastavad ametiasutuse haldusametiga kogumispunktide asukohad ning sõlmivad lepingu, milles sätestatakse kogumispunktide asukohad, mahutite miinimumarv ja miinimummaht iga kogumiskoha kohta, nende tühjendamissagedus ja vajadusel muud olulised tingimused.
(5) Kui mahutite tühjendamissagedus ei ole piisav ületäitumise vältimiseks, peab pakendijäätmete kogumise ning taaskasutuse eest vastutav juriidiline isik täiendama veograafikut lisatühjendustega.

§ 32. Tagatisrahata pakendijäätmete käitlemine
(1) Pakendimahutisse võib panna ainult tagatisrahata pakendeid. Pakendid pannakse pakendimahutisse lahtiselt või kilekotti (soovitatavalt läbipaistvasse) pakendatult. Pakendid ja pakendijäätmed peavad olema tühjad, võimalusel kokku pressitud ning vastama pakendiettevõtja või pakendiorganisatsiooni vastavas juhendis toodud pakendi käitlemise nõuetele.
(2)Tagatisrahata pakendi jäätmete kogumiskohad linnas määratletakse taaskasutusorganisatsiooni ja Viljandi linna vahel sõlmitavas lepingus, arvestades pakendiseaduse §-s 171 sätestatud tingimusi. Ametiasutusel on õigus kokku leppida, et pakendijäätmete kogumist korraldatakse ka nende tekkekohal kogumisena, st pakendijäätmete äravedu jäätmevaldajalt otse. Pakendijäätmete kogumiskohtadest teavitab ametiasutus avalikkust Viljandi linna veebilehe www.viljandi.ee kaudu.
(3) Pakendeid tuleb koguda pakendiliikide kaupa. Kui pakendiorganisatsioon tagab pakendite järelsortimise ja taaskasutusse suunamise, on pakendi tekkekohas või kogumiskohas õigus koguda pakendimaterjali selle pakendiorganisatsioonile üleandmiseni ühte mahutisse.
(4) Pakendimahutil peab olema kirjas kasutajale nähtavas kohas ja selgelt loetavalt, mis liiki pakendeid või pakendijäätmeid sinna tohib paigutada, pakendiliiki täpsustav juhend, pakendeid koguva pakendiorganisatsiooni nimi, veebilehe aadress, kontaktandmed ja seda pakendimahutit tühjendava jäätmekäitleja nimetus ja kontaktandmed.
(5) Pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsioon on kohustatud vältima liigiti kogutud või pakendimaterjalide kaupa sorditud pakendite ja pakendijäätmete segunemist teiste jäätmete või pakendimaterjalidega.
(6) Pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsioon on kohustatud:
1) hoidma pakendipunktis olevad mahutid terved ja puhtad, tagades vajadusel nende puhastamise illegaalsest grafitist, tahmast, roostest ja mustusest;
2) tagama, et kaanega, luugiga vmt suletavad mahutid on ohutud ja kergelt avatavad ka lastele, eakatele ning puuetega isikutele;
3) vältima jäätmemahuti ületäitumist ning mahutite tühjendamisel koristama tühjendamise käigus ja ületäituvuse tõttu maha kukkunud pakendijäätmed ning need pakendijäätmed, mis on pandud mahuti kõrvale maha, kuna neid ei ole oma mõõtmete ja/või mahuti täitumisese tõttu võimalik mahutisse paigutada;
4) kui pakendipunkti ümbruse koristamise kohustuses ei ole maaomaniku ja pakendiettevõtja või taaskasutusorganisatsiooni vahel kokku lepitud teisiti ja pakendimahutid on olnud üle täitunud, korraldama pakendijäätmete koristamise kuni 3 m raadiuses pakendipunktist.

§ 33. Ehitus- ja lammutusprahi käitlemise üldnõuded
(1) Ehitus- ja lammutusprahi (ehitusjäätmed) nõuetekohase käitlemise tagab ehitusplatsil jäätmevaldaja.
(2) Jäätmevaldaja on oma ehitusplatsil kohustatud:
1) koguma ehitusjäätmed liigiti;
2) valmistama ehitusplatsil ette tasase kõvakattega aluspinna kogumismahutite paigutamiseks;
3) tagama, et ehitusplatsil oleksid eraldi märgistatud mahutid eri liiki jäätmete kogumiseks;
4) koguma suured ehitusjäätmed, mida oma kaalu või mahu tõttu pole võimalik paigutada kogumismahutisse, ehitusplatsi piires selleks eraldatud maa-alale;
5) paigutama taaskasutatavad ehitusjäätmed kogumismahutisse või ehitusplatsi piires selleks eraldatud maa-alale nende hilisemaks taaskasutamiseks;
6) taaskasutama puhtad puidujäätmed või andma need üle puiduhakke valmistamiseks;
7) vältima tolmu ja ehitusjäätmete levikut ehitamise käigus, jäätmete paigutamisel kogumismahutisse, laadimisel jäätmeveokitele ja veol;
8) teavitama oma töötajaid käesoleva eeskirja nõuetest.
(3) Jäätmevaldajal tuleb ehitusobjektil liigiti koguda järgmisi jäätmeid:
1) ohtlikud jäätmed liikide kaupa (ohtlike ehitusjäätmete kogumismahutisse ei ole lubatud valada vedelaid ohtlikke jäätmeid nagu värvid, lakid, lahustid, liimid jne);
2) puit;
3) pakend;
4) metallid;
5) püsijäätmed (kivid, krohv, betoon, kips jne);
6) plastid;
7) muud segaolmejäätmed.
(4) Juhul, kui ehitusplatsil puudub võimalus ehitusjäätmete liigiti kogumiseks või see osutub majanduslikult ebaotstarbekaks, võib ehitusjäätmed sortimiseks üle anda jäätmekäitlejale.
(5) Ohtlike ehitusjäätmete kogumiseks kasutatavad kogumismahutid peavad olema kinnised ja lukustatavad.
(6) Kasutuskõlbmatud värvid, lakid, lahustid, liimid jm ning nende jäägid tuleb kuni üleandmiseni säilitada suletud originaalpakendis ning paigutada kindlalt suletavasse mahutisse.
(7) Saastunud pinnas tuleb üle anda asjakohast luba omavale jäätmekäitlejale.

§ 34. Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutaja jäätmete käitlemise üldnõuded
(1) Tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutamisel tekkivate jäätmete nõuetekohase käitlemise tagab jäätmevaldaja.
(2) Jäätmevaldaja on tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutamisel kohustatud:
1) koguma jäätmeid liigiti;
2) välja töötama asutusesisesed juhised jäätmete liigiti kogumiseks ja edasiseks käitlemiseks;
3) tagama vajadusel jäätmehoidla olemasolu, mis vastab käesolevas paragrahvis sätestatud nõuetele;
4) tagama, et tema töötajad oleks teavitatud käesolevast eeskirjast ja asutusesisestest juhistest.
(3) Jäätmevaldajal tuleb tervishoiu- ja veterinaarteenuse osutamisel koguda liigiti järgmisi jäätmeid:
1) segaolmejäätmed ja nendega sarnased muud jäätmed;
2) erikäitlust vajavad meditsiinilised jäätmed, sealhulgas patoloogilised ja nakkusohtlikud jäätmed, teravad-torkivad jäätmed, mikrobioloogia, immunoloogialaborite ning veterinaarlaboratooriumide jäätmed;
3) muud ohtlikud jäätmed liikide kaupa, sealhulgas radioaktiivsed jäätmed, ravimijäätmed, elavhõbeda jäätmed ja kemikaalide jäätmed.
(4) Käesoleva paragrahvi lõike 3 punktides 2 ja 3 nimetatud jäätmed tuleb pakkida tekkekohas (kaasa arvatud elu- või asukohas toimunud visiidil tekkivad jäätmed) vastavalt konkreetset liiki jäätmetele kehtestatud nõuetele, pakend peab olema vastupidavast materjalist ning märgistatud pakkimiskuupäeva ja vajadusel jäätmeliigi nimetusega. Jäätmed tuleb viia tekkekohast pakituna tervishoiu- või veterinaariateenuse osutaja jäätmehoidlasse.
(5) Roiskumisohuga jäätmed, mida ei ole võimalik sama ööpäeva jooksul jäätmekäitlejale üle anda, tuleb hoida jäätmehoidlas sügavkülmutatult.
(6) Jäätmehoidla lagi, seinad, põrand ja uks peavad olema siledad, pragudeta, ruumi siseviimistlus peab võimaldama niisket puhastamist, desinfitseerivate ja kahjuritõrjevahendite kasutamist, põranda ja seina liitekoht peab olema ümarnurk.
(7) Jäätmehoidlas tuleb säilitada kindlat temperatuurire˛iimi (jahe või külm). Jäätmehoidla peab olema kütteta ja päikese eest varjatud ning sinna ei tohi pääseda närilisi ega putukaid.
(8) Jäätmehoidla peab olema ventileeritav ja lukustatav, jäätmehoidlas ei tohi olla jäätme�ahti.

§ 35. Taaskasutatavate jäätmete kogumine
(1) Elamumaa sihtotstarbega kinnistul tuleb vanapaberit, muid taaskasutatavaid jäätmeid ja suurjäätmeid koguda liigiti ning viia jäätmejaama või nende jäätmete kogumispunkti või anda üle korraldatud jäätmeveo teenuste kontsessiooni omavale jäätmevedajale.
(2) Mitteelamumaa sihtotstarbega kinnistul tuleb vanapaberit liigiti koguda, kui seda jäätmeliiki tekib üle 25 kg nädalas.
(3) Juriidilisest isikust jäätmevaldajad on kohustatud vanapaberi käitlemiseks sõlmima jäätmekäitluslepingu asjakohast jäätmeluba omava jäätmekäitlejaga või andma vanapaberi üle korraldatud jäätmeveo teenuste kontsessiooni omavale jäätmevedajale.
(4) Vanapaberi kogumismahutisse on keelatud panna muid jäätmeid kui vanapaber.
(5) Vanametall ja metallijäätmed tuleb üle anda vanametalli ja metallijäätmete kogumisega tegelevale asjakohast jäätmeluba omavale jäätmekäitlejale või viia jäätmejaama.

§ 36. Suurjäätmete kogumine
(1) Liigiti kogutud suurjäätmed tuleb üle anda jäätmekäitlejale või viia Viljandi jäätmejaama. Suurjäätmed võib ajutiselt paigutada mahuti vahetusse lähedusse, kui nende äravedu korraldatakse hiljemalt kolme ööpäeva jooksul.
(2) Liigiti kogutud taaskasutatavad jäätmed nagu lehtklaas, puit, plastid tuleb viia jäätmejaama või üle anda jäätmekäitlejale.

5. peatükk 
JÄÄTMEHOOLDUSE ARENDAMINE

§ 37. Jäätmete liigiti kogumise ja sortimise arendamise eesmärk on suunata jäätmevaldajat järjest enam tegutsema keskkonnahoidlikult ning jäätmehierarhia põhimõtteid järgivalt.

6. peatükk 
JÄÄTMEKÄITLUSKOHTADE JÄRELHOOLDUSE NÕUDED

§ 38. Jäätmekäitluskoha järelhoolduse nõuded
(1) Jäätmekäitluskoha järelhooldus on suletud jäätmekäitluskoha keskkonnaseire ja võimaliku negatiivse keskkonnamõju, sealhulgas keskkonnahäiringu tõrje.
(2) Tegevuse lõpetanud jäätmekäitluskoha viimane käitaja on kohustatud suletud jäätmekäitluskoha ja selle vahetu ümbruse korrastama, puhastama seal leiduvatest jäätmetest ning taastama jäätmekäitluseelse olukorra.
(3) Järelhoolduse kulud kannab suletud jäätmekäitluskoha viimane käitaja või selle puudumisel jäätmekäitluskoha maaomanik.
(4) Jäätmekäitluskoha järelhoolduse tulemusena peab olema välistatud jäätmekäitluskohast tulenev võimalik negatiivne keskkonnamõju.
(5) Jäätmekäitluskoha järelhoolduse konkreetsed nõuded esitatakse vajaduse korral Keskkonnaameti väljastatavas jäätme- või kompleksloas.

7. peatükk 
RAKENDUSSÄTTED

§ 39. Riiklik järelevalve ja väärtegude menetlemine
(1) Riiklikku järelevalvet jäätmeseaduse ja käesoleva eeskirja nõuete täitmise üle teevad täitevorgani poolt volitatud ametnikud.
(2) Jäätmeseaduse § 1207 nimetatud väärteo kohtuväline menetleja on Viljandi Linnavalitsus.

§ 40. Määruse kehtetuks tunnistamine
Tunnistada kehtetuks Viljandi Linnavolikogu 30.03.2011 määrus nr 71 “Viljandi linna jäätmehoolduseeskiri”.

§ 41. Määrus jõustub kolmandal päeval pärast avaldamist Riigi Teatajas.

(allkirjastatud digitaalselt)
Helir-Valdor Seeder
linnavolikogu esimees

Koostaja(d): R. Alev, K. Braun, V. Kutti, E. Rink
Esitatud: 
Esitaja: Viljandi Linnavalitsus			Ettekandja: Kalvi Märtin
Lk arv: 
Hääletamine: poolthäälteenamus

Seletuskiri
Viljandi linna jäätmehoolduseeskiri

Käesoleva määruse eelnõu eesmärk on kehtestada Viljandi linnas uus jäätmehoolduseeskiri. Seni kehtinud jäätmehoolduseeskirjas olev info on vananenud ning kohati ekslik. Uue eelnõu eesmärk on viia jäätmehoolduseeskiri seadusest tulenevate nõuetega kooskõlla ning kaasajastada eeskirjas seatud eesmärgid. Võrreldes varasema Viljandi jäätmehoolduseeskirjaga on uus eeskiri konkreetsem, loogilisemalt üles ehitatud ning lihtsamalt loetav. 

Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punktid 365 ja 366 ja lõige 2 ütlevad, et volikogu pädevuses on jäätmehoolduseeskirja, jäätmeliikide, millele kohaldatakse korraldatud jäätmevedu, vedamissageduse ja -aja, jäätmeveo piirkondade ja jäätmeveo teenustasu suuruse määramise korra kehtestamine. Samuti on õigusaktiga kohaliku omavalitsuse, kohaliku omavalitsuse üksuse või kohaliku omavalitsuse organi pädevusse antud küsimused, mida otsustab omavalitsusüksuse nimel volikogu, kes võib nende küsimuste lahendamise volitada valla- või linnavalitsusele või volikogu poolt määratud osavalla või linnaosa esinduskogule, ametiasutusele, asutuse struktuuriüksusele või ametnikule. Jäätmeseaduse § 71 lõige 1 määrab jäätmekäitluse ja jäätmete hoidmise korralduse ning sellega seotud tehnilised nõuded, nagu kogumismahutite tüüp, materjal, suurus, mahutite alus ja paiknemine, ühiste kogumismahutite kasutamine. Jäätmeseaduse § 71 lõige 2 sõnastab, et jäätmetest inimeste tervisele ja keskkonnale tuleneda võivat ohtu tuleb vältida, või kui see ei ole võimalik, siis töötada välja ohu vähendamise meetmed, sealhulgas on meetmeks segaolmejäätmete regulaarne äravedu tiheasustusalalt vähemalt üks kord nelja nädala jooksul. Jäätmeseaduse § 711 lõige 1 ütleb, et kohaliku omavalitsuse üksus asutab (loob) määrusega jäätmevaldajate registri ning kehtestab registri pidamise korra. Pakendiseaduse § 15 lõige 1 ütleb, et kohaliku omavalitsuse organ määrab kindlaks oma haldusterritooriumil pakendi ja pakendijäätmete kogumisviisid ning sätestab need jäätmehoolduseeskirjas.

Uues jäätmehoolduseeskirja esimeses peatükis käsitletakse eeskirja üldsätteid. Esimeses paragrahvis on kajastatud jäätmehoolduseeskirjas kehtestatud eesmärgid, käitluse üldised põhimõtted ning rakendused. Teises ja kolmandas paragrahvis on käsitletud mõisteid ja määratud jäätmehoolduse korraldaja. Linnas korraldab jäätmehooldust, sealhulgas jäätmeseaduse alusel korraldatud jäätmeveost vabastamise otsustamist, selleks vastavate haldusaktide andmist ja jäätmevaldajate registri pidamist Viljandi linnavalitsus kui ametiasutus, kui seaduse või seaduse alusel antud riikilike õigusaktidega ei ole jäätmehoolduse korralduslikud ülesanded antud volikogu või linna valitsuse kui täitevorgani pädevusse. Kohalikule omavalitsusele seadusega pandud jäätmehoolduse järelevalve ülesandeid täidab Viljandi Linnavalitsus.

Teises peatükis käsitletakse jäätmehooldusega ettenähtud korraldusi. Esimeses jaos on välja toodud üldised alused ja nõuded. Peatüki teises jaos on detailselt lahti kirjutatud jäätmemahutile ja selle paiknemisele määratud tehnilised ja mahuti märgistuse nõuded. Kolmandas jaos on üldised nõuded jäätmeveole ja korraldatud jäätmeveole ning neljandas jaos nõuded jäätmete põletamisele, mis on üldjuhul keelatud. Jäätmeid võib põletada ainult vastavat luba omav jäätmekäitleja.

Eeskirja kolmas peatükk keskendub korraldatud jäätmeveole. Esimene jagu käsitleb jäätmeveo aluseid ning piirkonda, milleks on Viljandi linnas üks terviklik jäätmeveo piirkond kogu linnas. Kolmeteistkümnendas paragrahvis on toodud jäätmeliikide nimekiri, mis on ühel või teisel viisil hõlmatud korraldatud jäätmeveoga. Segaolmejäätmetele tulenevad kogumisnõuded on lahti kirjutatud järgmises paragrahvis ja peale seda käsitletakse korraldatud jäätmeveo sagedusi, milleks tiheasustusalal on kord nelja nädala jooksul. Eraldi on veel välja toodud jäätmeveo aeg. Jäätmete vedamine on keelatud kella 22.00-st kuni 6.00-ni, kui täitevorgani õigusaktidega ei ole teisiti ette nähtud. Samuti kajastatakse veel korraldatud jäätmeveo teenustasu arvutamise aluseid, suuruse muutmist ning lisateenuseid. Teises jaos on ülevaade korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustustest, mis tulenevad jäätmeseadusest. Kolmandas jaos on toodud välja kõik erisused korraldatud jäätmeveos nagu vabastamine veost, vabastuse lõppemine ja lõpetamine, taotluste menetlemine, ühise jäätmemahuti kasutamine. Neljas jagu kajastab korraldatud jäätmeveo õiguse lõpetamist ning viies jäätmevaldajate registriga seotud teemasid. Jäätmehoolduse korraldatud jäätmeveo korra tagamiseks, arendamiseks ning segaolmejäätmete käitlemise üle järelevalve teostamiseks peetakse jäätmevaldajate registrit.

Neljandas peatükis on kirjeldatud jäätmete liigiti kogumist/korraldatud jäätmeveoga hõlmamata jäätmete käitlemist, milleks on ohtlike jäätmete, probleemtoodete ja nendest tekkinud jäätmete, pakendijäätmete kogumine ja tagatisrahata pakendijäätmete käitlemine. Eraldi on välja toodud biolagunevate jäätmete kompostimise nõuded. Käsitletakse ka ehitus- ja lammutusprahi käitlemise üldnõudeid ning kohustusi ning tervishoiu-ja veterinaarteenuse osutaja jäätmete käitlemise üldnõudeid ning kohustusi.
Jäätmehoolduseeskirja viies peatükk on jäätmehoolduse arendamine, mille eesmärk on suunata jäätmevaldajat järjest enam tegutsema keskkonnahoidlikult ning jäätmehierarhia põhimõtteid järgivalt.

Kuuendas peatükis on jäätmekäitluskohtade järelhoolduse nõuded ning seitsmendas on rakendussätted.

(allkirjastatud digitaalselt)
Villem Kutti
keskkonnaspetsialist