EELNÕU 2018/

								KOMISJONID:

eelarve- ja arengu-		
haridus-		
kultuuri- 		
majandus-		
revisjoni-		
sotsiaal- 		

VILJANDI LINNAVOLIKOGU

OTSUS

27. september 2018   nr

Ujulateenuse ostmine 

Kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 28 lõike 3 ja riigihangete seaduse § 43 alusel Viljandi Linnavolikogu

o t s u s t a b:

1. Lubada linnavalitsusel võtta varalisi kohustusi, et korraldada riigihange eesmärgiga sõlmida hankeleping ujulateenuse ostmiseks Viljandi linnas lisas 1 märgitud piirkonnas perioodil 01.10.2021 - 30.09.2031.

2. Viia läbi punktis 1 nimetatud riigihange ühishankena koos Viljandi vallaga. 

3. Volitada Viljandi linnapead või tema asendajat edasivolitamise õigusega sõlmima Viljandi vallaga ühishankijate kokkulepet (lisa 2). Selleks volitatakse teda esitama ja vastu võtma kõiki vajalikke avaldusi ja dokumente, Viljandi linna nimel kokkuleppele alla kirjutama ja teostama kõik, mis on seotud nimetatud ülesande täitmisega.

4. Käesoleva otsusega mittenõustumisel võib esitada 30 päeva jooksul otsuse teatavakstegemisest arvates:
1) vaide Viljandi Linnavolikogule aadressil volikogu@viljandi.ee või Linnu tn 2, 71020 Viljandi;
2) kaebuse Tartu Halduskohtule aadressil tmktartu.menetlus@kohus.ee või Kalevi tn 1, 51010 Tartu.

5. Otsus jõustub teatavakstegemisest.

(allkirjastatud digitaalselt)
Helir-Valdor Seeder
linnavolikogu esimees

Koostaja(d): K. Braun, M. Aaso, E. Rink
Esitatud: 
Esitaja: Viljandi Linnavalitsus			Ettekandja: Madis Timpson
Lk arv: 
Hääletamine: koosseisu häälteenamus

Seletuskiri
Ujulateenuse ostmine

Viljandi linn ja Viljandi vald kavandavad korraldada ühise riigihanke Viljandi linnas ujulateenuse ostmiseks. Eesmärgiks on parandada Viljandi linna ja Viljandi valla elanike ujumisoskuse taset, võimaldada tegeleda ujumisega sportliku harrastusena ning anda linna ja valla elanikele ja külalistele võimalus tervisliku eluviisi harrastamiseks. 
Ujumise kui elutähtsa oskuse õpetamiseks on vaja kindlaid tingimusi. 2015. aastal läbiviidud kaardistuse kohaselt ei ole praegu põhikooli riiklikus õppekavas kirjeldatud ujumise algõpetuse taotletavad õpitulemused laste ujuma õpetamiseks piisavad. Kõigi seatud eesmärkide saavutamiseks ei piisa vaid ujumisõpetajate või koolijuhtide, ujumisliidu, riigi või kohalike omavalitsuste panusest eraldi, vaid oluline on koostöö. Suurim osakaal lasub siiski omavalitsustel, kuna nende koordineerida on ka piirkondlike spordibaaside rajamine ja kasutusvalmiduse tagamine. 

Ujumisõpetuse läbiviimise vahetuteks korraldajateks on üldhariduskoolid koostöös kohalike omavalitsustega – neil tuleb tagada nõuetele vastav bassein, laste pääs ujulasse ja professionaalne juhendaja.
Eeldatav algõpetuse maht nõuetele vastava ujumisoskuse omandamiseks on ligikaudu 40 ujumistundi, mis on ka riigipoolse lisarahastamise arvestuslikuks aluseks. Praegune ujumisõpetuse maht koolides on keskmiselt 24 tundi, mis jaguneb erinevatele õppeperioodidele.

Praegu on Viljandi linnas ainukeseks ujumisõpetuse ja terviseujumise harrastamise kohaks Viljandi Jakobsoni Kooli 4-rajaline bassein. Ujulakompleks on kasutuses olnud 30 aastat. Hoolimata 1995-1996. a teostatud kapitaalremondist on amortiseerunud nii basseinitehnika kui ka ujulakompleks tervikuna. See ei  rahulda enam avalikkuse ootusi ning vajadusi. 
Nii linna kui ka valla huvi on kaasajastada ja laiendada aastaringset ujumisvõimalust piirkonnas kohapeal.

Korraldatava riigihankega soovitakse saavutada eesmärk arvestades mõlema omavalitsuse eelarvelisi võimalusi.

Ujulateenuse sisu 
Viljandi linnas asuvas siseujulas ujumisradade kasutamise kättesaadavuse tagamine hankijate (linn ja vald) poolt määratud isikutele ujumise õppe ja treeningute läbiviimiseks.
Korraldatava hanke tähenduses on ujulateenus spordirajatise ja -vahendite hankijate kasutusse andmine, see on isikutele suunatud teenus. 

Ujulateenuse koosseis
Ostetakse kompleksteenust, mis tähendab erinevatele ujumisega seotud tegevustele valmisoleku pakkumist. Teenuse osutaja peab tagama valmisoleku alljärgnevale:
•	ujumisõpetus; 
•	tervise- ja rekreatsiooniujumine; 
•	ujumistreeningud; 
•	vesivõimlemine jm kehakultuur; 
•	väikelaste ujumine;
•	pesemisteenused.
Teenus ei hõlma:
•	gruppide ja üksikisikute metoodilist juhendamist;
•	meditsiinilise rehabilitatsiooni jm tugiteenuste juhendamist;
•	ürituste korraldamist;
•	atraktsioonide kasutus- ja lõõgastusvõimaluste pakkumist.
Hankijad ostavad ujula kasutusaega ehk rajatunde, mis on teenuse arvestuslikuks ühikuks. 
Rajatund on 8-rajalise ujumisbasseini ühe ujumisraja kasutamine kuuekümne minuti jooksul või algõppebasseini kasutamine kuuekümne minuti jooksul. Rajatundide kasutusgraafikud koostatakse teenuse osutaja poolt hankijate taotluste alusel. Hankijad arvestavad piiranguga, et 8-rajalisest ujumisbasseinist ei tohi korraga hankijate kasutuses olla üle viie raja. 

Ujulateenuse tähtaeg 
01.10.2021 kuni 30.09.2031 ehk kümne aastat.
Teenus peab hankijatele olema kättesaadav vähemalt 1. jaanuarist kuni 30. juunini ja 1. augustist kuni 31. detsembrini ehk 11 kuud aastas igal tööpäeval esmaspäevast reedeni kella 8.00-st kuni 18.00-ni.

Ujulateenuse maht 
Arvates 01.10.2021 kuni 30.09.2031 ostavad ujulateenust Viljandi linn ja Viljandi vald koos kokku mahus nelikümmend (40) rajatundi tööpäevas.  

Hankelepingu eeldatav maksumus ja finantseerimine
Tulenevalt hankijate eelarvelistest võimalustest ja olemasolevast laenukoormusest ning arvestades teiste samalaadse teenuse hankijate praktikat prognoosime hankelepingu eeldatavaks maksumuseks kuni 3 miljonit eurot.
Teenuse tarbimisel ja finantseerimisel järgitakse proportsionaalsuse põhimõtet, aluseks on omavalitsuste elanike arv 01.01.2019 seisuga. 
Seisuga 31.08.2018 on linna ja valla summaarne elanike arv 31 540, sh:
Viljandi linnas registreeritud elanikke on 17 728 ehk 56,2%;
Viljandi vallas registreeritud elanikke on 13 812 ehk 43,8%.
Teenuse finantseerimiseks saavad omavalitsused riigilt toetust just ujumise algõpetusega seotud kulude katteks (osalt tasandusfondi kaudu ja osalt tulumaksulaekumise protsendi sees). Toetus Viljandi linnale on hinnangulise arvutuste järgi 14 190 eurot 2018. aastas, mis on jaguneb eelarves nelja põhikooli kulude katteks.
Eelmistel aastatel vahendas riik toetussummat maavalitsuse kaudu, kes siis omakorda jagas selle maakonna omavalitsuste vahel (Viljandi linn sai keskmiselt 6383,70 eurot aastas).

Võlaõigusseaduse § 65 lõike 3 tähenduses on riigihangete seaduse nõuete järgimine jagamatu kohustus. Ühishankes osalevatel hankijatel on solidaarvastutus kohustuste täitmise eest, isegi kui riigihanget juhib formaalselt üks hankijatest.
Iga ühishankes osalev hankija säilitab vastutuse riigihanke nende etappide eest, mille ta on jätnud individuaalselt enda kanda. 

Antud juhul on mõistlik sätestada poolte õigused ja kohustused ühishankijate kokkuleppes, mis on käesoleva otsuse lisaks.

(allkirjastatud digitaalselt)
Kaidi Braun 
hangete peaspetsialist